Справа № 240/4398/20
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 квітня 2020 року м. Житомир справа №240/4398/20

категорія 111060000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про скасування податкового боргу та вимоги,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:

- скасувати податковий борг в сумі 8 127,99 грн, який рахується згідно Звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску (форма Д5) за 2017 рік;

- скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про сплату боргу (недоїмки) на суму 8 127,99 грн від 02.10.2019 №Ф-241797-51 У

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24 березня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалу суду від 24 березня 2020 року було отримано позивачем 31 березня 2020 року та представником позивача 27 березня 2020 року, що підтверджується наявними у матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Через відділ документального забезпечення суду 07 квітня 2020 року від позивача надійшов уточнений адміністративний позов та заява про поновлення строку звернення до суду.

Позивачем у вказаній вище заяві зазначено, що оскільки безпосередньо від відповідача ним не було отримано оскаржувану вимогу, тому у встановлений абз.9 ч.4 ст.25 Закону №2464 строк він не міг оскаржити вказану вимогу.

Крім того зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк.

Суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Позивачем оскаржується вимога про сплату боргу (недоїмки) від 02 жовтня 2019 року №Ф-241797-51У, яка винесена на підставі ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціального страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), за положеннями пункту 2 частини першої статті 1 Закону №2464-VI, це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

В силу вимог пункту 4 частини першої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно з абз. 3, 4 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно абз.9 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Таким чином, платник податків має право оскаржити рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI в судовому порядку з дотриманням строків, визначених абзацом 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI (протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги).

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі № 480/106/19.

Суд звертає увагу, що позивач звернувся до суду після спливу більше 5 місяців з моменту виникнення права на звернення до суду.

Позивач вказує, що від відповідача не отримував оскаржуваної вимоги, її копію одержав у виконавця.

Разом з тим, доказів отримання вказаної вимоги від виконавця (із зазначенням дати її одержання) до заяви не додано.

Додана до позовної заяви копія оскаржуваної вимоги, де позивачем власноруч зроблено відмітку про отримання не є таким доказом.

У позовній заяві позивач вказує, що в січні 2020 року він отримав постанову державного виконавця про відкриття виконавчого провадження на підставі оспорюваної вимоги, тоді як лише 03.02.2020 отримав копію вимоги у державного виконавця, проте будь-яких доказів на підтвердження даних обставин не надано.

Відповідно до комп`ютерної програми "Діловодства спеціалізованого суду" 19 лютого 2020 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звертався до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області про скасування вимоги №Ф-241797-51У від 02.10.2019 (адміністративна справа №240/1475/20), яка була повернута позивачу 10 березня 2020 року у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

З огляду на викладене, позивачем не наведено обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом, що підтверджені належними доказами.

Таким чином, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними.

Будь-яких інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом, які є поважними, позивачем не вказано.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для такого поновлення.

Частиною 1, 2 ст.123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду та не вказано підстав, які є поважними для його поновлення, що в силу ч.2 ст.123 КАС України є підставою для повернення позовної заяви.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд,

ухвалив:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про скасування податкового боргу та вимоги - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалу суду складено у повному обсязі: 13 квітня 2020 року.

Суддя Л.А.Шуляк