Справа № 320/1866/20
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2020-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

27 березня 2020 року м. Київ 320/1866/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Березанської міської ради Київської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Управління соціального захисту населення Березанської міської ради Київської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії. У зв`язку з невідповідністю поданої позовної заяви вимогам процесуального законодавства, керуючись статтею 169 КАС України, ухвалою суду від 06.03.2020 позовна заява залишена без руху із наданням позивачеві строку для усунення її недоліків. У вказаній ухвалі судом зазначені недоліки позовної заяви та запропоновані способи їх усунення, а саме запропоновано подати до суду оригінал платіжного документу, що свідчить про сплату судового збору у розмірі 1681,60 грн. за належними реквізитами.

23 березня 2019 року до суду від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви та звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову. На обґрунтування заявленого клопотання заявниця зазначила, що вона з малозабезпеченої та багатодітної сім`ї, має важкий майновий стан, знаходиться в декретній відпустці по догляду за дитиною та не має жодного доходу.

Вирішуючи питання щодо заявленого клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату. У позовній заяві сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та надати суду відповідні докази.

Слід зазначити, що судовий збір, як складова частина судових витрат, виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функцію. Компенсаційна функція полягає у відшкодуванні коштів, витрачених державою на здійснення правосуддя, а також коштів, витрачених особами, що звертаються до суду або вчиняють певні процесуальні дії. Превентивна функція полягає в попередженні необґрунтованих звернень до судів, у забезпеченні виконання юридично зацікавленими в результаті справи особами своїх процесуальних обов`язків. Соціальна функція проявляється в тому, що судові витрати покликані забезпечити фактичну доступність до правосуддя.

Європейський суд з прав людини вважає, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення Європейського суду з прав людини "Справа Ейрі" від 09.10.1979). Пленум Вищого адміністративного суду України у Постанові від 23.01.2015 № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд зазначає, що позивач стверджує, що вона з малозабезпеченої та багатодітної сім`ї. На дане підтвердження позивачем надано посвідчення НОМЕР_1 від 02.12.2019. Разом з тим, при дослідженні матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позивач перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 з 2015 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 . Відомостей, щодо того, що чоловік - ОСОБА_2 не працює до суду надано не було, як і не надано до суду відомостей, щодо його заробітної плати та місця роботи. Крім того, позивач стверджує, що вона перебуває в декретній відпустці по догляду за дитиною, проте, довідки з місця роботи про даний факт позивачем надано до суду не було. Таким чином позивачем документально не доведено факту не спроможності сплати судового збору.

Відповідно до статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками (частина друга статті 8 КАС України).

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною другою статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом, зокрема, з ініціативи суду.

З урахуванням викладеного, суд, з метою забезпечення повного, об`єктивного та неупередженого підходу у вирішенні питання щодо можливості розгляду адміністративного позову судом, вважає за доцільне, згідно з частиною другою статті 121 КАС України, продовжити позивачеві на десять днів строк для усунення недоліків поданої заяви з дня отримання ним даної ухвали, шляхом подання до суду оригіналу документа про доплату судового збору у розмірі 1681,60 грн. за належними реквізитами або документи на підтвердження факту не спроможності сплати нею судового збору. Керуючись статтями 121, 169, 243, 248 КАС України, суд

ухвалив:

1. Продовжити ОСОБА_1 на десять днів строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лиска І.Г.