Справа № 440/973/20
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/973/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Клочка К.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

24 лютого 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» (далі-позивач, ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ») звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (далі-відповідач, Департамент ДАБІ у Полтавській області) про:

- визнання протиправним та скасування припису №22 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області;

- визнання протиправним та скасування постанови №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ".

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач правомірно не допустив посадових осіб Департаменту ДАБІ у Полтавській області з огляду на те, що видане направлення на проведення позапланового заходу не відповідає вимогам закону, позаяк останнє не містить інформації щодо дати початку та закінчення проведення позапланового заходу та стосовно проведення попередніх заходів контролю, що не відповідає приписам частини 3 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Вважає, що наведена обставина об`єктивно позбавила його можливості брати участь у проведенні позапланового заходу. З урахуванням викладеного вважає, що направлення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на проведення планового (позапланового) заходу від 23.01.2020 №33 таким, що не відповідає вимогам закону, а відтак не може слугувати підставою для початку проведення перевірки.

На переконання позивача, акт про не допуск посадової особи Департаменту ДАБІ у Полтавській області до проведення перевірки не може бути належним доказом на підтвердження факту не допуску, оскільки він складений у м. Полтаві, у той час як об`єкт ймовірного будівництва (реконструкції), який вказано у направленні на перевірку, знаходиться у смт. Чутове.

Окрім цього, на думку позивача, Департамент ДАБІ у Полтавській області позбавлений законних підстав для проведення перевірки, адже ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» не є суб`єктом містобудування у розумінні приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та у останнього не виникає обов`язку бути присутнім при здійсненні заходів контролю.

Також, позивач наголосив на тому, що не надання документів для проведення заходу контролю не можна кваліфікувати як недопущення посадових осіб до виконання покладених на них функцій.

Отже, виходячи з вище викладеного, позивач не погоджується з приписом №22 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року та постановою №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року, що складені головним інспектором будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області.

Ухвалою суду від 02.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Залучено до участі у справі як другого відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

17.03.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечував стосовно позовних вимог у повному обсязі та просив відмовити у задоволенні позову. Відповідач наголосив на тому, що ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» є суб`єктом містобудування у розумінні приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також, відзив мотивований тим, що направлення на проведення позапланового заходу містить інформацію про строк дії направлення, а саме з 24.01 до 06.02.2020, що, на думку відповідача, в повній мірі відповідає вимогам законодавства, а тому у контролюючого органу були наявні правові підстави для початку проведення перевірки. З огляду на викладене, зважаючи на не допуск посадової особи ДАБІ у Полтавській області до проведення заходу контролю, відповідач вважає, що припис №22 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року та постанова №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ" є правомірними.

20.03.2020 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач відхилив аргументи, викладені у відзиві на позовну заяву та посилався на обгрунтування аналогічні тим, що викладені у позовній заяві.

26.03.2020 до суду надійшли заперечення від відповідача, у яких останній не погодився із обґрунтуванням відповіді на відзив та посилався на обставини аналогічні тим, що викладені у відзиві на позовну заяву.

30.03.2020 судом одержано заяву ТОВ "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ" про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії постанови головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №440/973/20; зупинення стягнення по виконавчому провадженню №61496726 від 10.03.2020 з примусового виконання постанови головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №440/973/20.

Ухвалою суду від 01.04.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ" про забезпечення позову задоволено. Забезпечено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ" (вул.Половки,62, м.Полтава, 36034, ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (вул.Гоголя, кімн.62, м.Полтава, 36011) Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки,26, м.Київ, 01133, ) про визнання протиправними та скасування припису та постанови. Зупинено дію постанови головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №440/973/20. Зупинено стягнення на підставі постанови головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №440/973/20.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча й були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

02 квітня 2020 року до суду надійшла заява від представника відповідача про розгляд справи у письмовому провадженні.

07 квітня 2020 року до суду від позивача надійшли додаткові пояснення та клопотання про судовий розгляд в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на зазначене, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, а також зважаючи на неприбуття осіб, які беруть участь у справі, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, та відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд вирішив розглядати справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Із витягу з наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №89 від 22.01.2020 «Про проведення позапланової перевірки» вбачається, що Департаменту ДАБІ у Полтавській області наказано провести позапланову перевірку на об`єкті «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1». Суб`єкт містобудівної діяльності: ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ», . Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Підставою для призначення перевірки слугував лист Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №128/55/115/01-2019 від 09.01.2020, у якому містилося прохання провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів щодо функціонування АЗС за адресою: Полтавська область, АДРЕСА_1.

На підставі наказу №89 від 22.01.2020 Департаментом ДАБІ у Полтавській області видано направлення №33 від 23.01.2020 для проведення позапланового заходу на об`єкті «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» щодо дотримання суб`єктом містобудівної діяльності: ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ», , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 24.01 до 06.02.2020.

31.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (далі-акт від 31.01.2020). Акт мотивований тим, що директор ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» Ващенко С.Б. не допустив посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» шляхом не забезпечення участі уповноваженої особи в позаплановій перевірці та надання документів, відомостей, матеріалів, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Позивач у акті виклав зауваження щодо його складання, а саме зазначив, що перевірка, згідно з направленням №33 від 23.01.2020 здійснюється з порушенням вимог розпорядчих документів органів державного нагляду. Мотиви для відмови у допуску до проведення перевірки надані в акті про відмову в допуску до перевірки №51/02 від 31.01.2020.

З акту про відмову в допуску до перевірки від 31.01.2020 №51/02 вбачається, що підставою для відмови у допуску до перевірки слугувало те, що перевірка, згідно з направленням №33 від 23.01.020 здійснюється з порушенням вимог розпорядчих документів органів державного нагляду, встановлених у статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме в направленні відсутня інформація про здійснення попереднього заходу та відсутні дата початку та дата закінчення заходу, не вказане місцезнаходження суб`єкта господарювання. Також, представником контролюючого органу не надано для ознайомлення документ, що є підставою для проведення позапланового заходу.

Враховуючи не допуск до проведення позапланової перевірки до об`єкта будівництва, 31.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено припис №22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагав забезпечити доступ на об`єкт будівництва, уповноважити особу для участі у перевірці та надати документи, необхідні для здійснення архітектурно-будівельного контролю до 17.02.2020.

Також, 31.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено протокол №П-3-20Ю про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким встановлено, що директор ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» Ващенко С.Б. не допустив посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» шляхом не забезпечення участі уповноваженої особи в позаплановій перевірці та надання документів, відомостей, матеріалів, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена пп.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год 00 хв. 10.02.2020 у приміщенні Департаменту ДАБІ у Полтавській області. До протоколу директором позивача надано зауваження, а саме зазначив, що перевірка, згідно з направленням №33 від 23.01.2020 здійснюється з порушенням вимог розпорядчих документів органів державного нагляду. Мотиви для відмови у допуску до проведення перевірки надані в акті про відмову в допуску до перевірки №51/02 від 31.01.2020.

10.02.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено постанову №П-3-20ю/1016-6.10 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на останніх штраф у сумі 63060 (шістдесят три тисячі шістдесят гривень).

Не погодившись із приписом №22 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року та постановою №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року, що складені головним інспектором будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).

Приписами частин 4 та 5 статті 2 Закону №877-V визначено, що, зокрема, заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Такі ж норми містяться у Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553), де передбачено, шо під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

З огляду на зазначені приписи, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за наявності підстав виключно у встановленому Законом №877-V порядку, з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені у Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон №3038-VI).

Статтею 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

За змістом частини 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Зокрема, частиною 3 статті 6 Закону №3038-VІ визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Підпунктом 1 пункту 91 Прикінцевих положень Закону №3038-VI передбачено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 408), (далі-Положення №294) Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до підпунктів 3 та пункту 4 Положення №294 Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань видає обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону.

Пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Правовий статус Департаменту ДАБІ у Полтавській області визначено положенням про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, що затверджене наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №931 від 12.06.2017 (далі-Положення №931).

Зокрема, пунктом 1 Положення №931 передбачено, що Департамент ДАБІ у Полтавській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Отже, Департамент ДАБІ у Полтавській області є територіальним органом, а тому наділений повноваженнями Держархбудінспекції щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Абзацом 2 підпункту 2 пункту 4 Положення №931 передбачено, що територіальний орган відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Абзацом 1 підпункту 3 пункту 4 Положення №931 визначено, що за результатами проведених перевірок посадові особи, уповноважені в порядку визначеному законодавством України, складають матеріали перевірок, вживають заходів реагування, а також розглядають справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, в порядку визначеному законодавством України, накладають штрафи відповідно до Закону.

Системний аналіз вище наведених норм дає підстави вважати, що Держархбудінспекція та її територіальні органи наділені повноваженнями щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі проводити перевірки, складати приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону.

Разом з тим статтею 3 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципом здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки визначений абзацом 6 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI (також у пункту 7 Порядку №553), до яких зокрема, належить така підстава як звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За змістом частин 1, 2, 3 та 5 статті 7 Закону №877-V передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Статтею 10 Закону №877-V визначено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів, зокрема, якщо: посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Отже, виходячи з вище наведених норм, у суб`єкта владних повноважень виникає право на проведення перевірки лише за наявності підстав визначених законом та, за умови пред`явлення суб`єкту господарювання розпорядчих документів, визначених законом. Відсутність хоча б однієї умови позбавляє контролюючий орган на проведення заходу контролю. З метою створення умов для здійснення правомірної підприємницької діяльності та захисту суб`єктів господарювання від проведення необґрунтованих перевірок, законом передбачено право суб`єкта господарювання на не допуск представників контролюючого органу у разі, якщо надані розпорядчі документи, у тому числі й направлення на проведення заходу контролю, не відповідають вимогам Закону. Це є гарантією суб`єкта господарювання на реалізацію права на участь у перевірці та надає останньому можливість висловлювати свої аргументи щодо правомірності проведення такої перевірки. Відсутність таких гарантій призведе до порушення конституційного права на здійснення підприємницької діяльності, що не заборонена законом та не є сумісним з принципом правової визначеності у відносинах із державою.

Із витягу з наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №89 від 22.01.2020 «Про проведення позапланової перевірки» суд вбачає, що Департаменту ДАБІ у Полтавській області наказано провести позапланову перевірку на об`єкті «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1». Суб`єкт містобудівної діяльності: ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ», . Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

На підставі наказу №89 від 22.01.2020 Департаментом ДАБІ у Полтавській області видано направлення №33 від 23.01.2020 для проведення позапланового заходу на об`єкті «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» щодо дотримання суб`єктом містобудівної діяльності: ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ», , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 24.01 до 06.02.2020. У направленні відсутня інформація про попередні заходи контролю.

З акту про відмову в допуску до перевірки від 31.01.2020 №51/02 суд вбачає, що підставою для відмови у допуску до перевірки слугувало те, що перевірка, згідно з направленням №33 від 23.01.2020 здійснюється з порушенням вимог розпорядчих документів органів державного нагляду, встановлених у статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме в направленні відсутня інформація про здійснення попереднього заходу та відсутні дата початку та дата закінчення заходу, не вказане місцезнаходження суб`єкта господарювання. Також, представником контролюючого органу не надано для ознайомлення документ, що є підставою для проведення позапланового заходу.

Суд зауважує, що недопущення посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, які фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 09.12.2019 №822/836/16.

Суд критично оцінює доводи відповідача про те, що у направленні зазначено строк перевірки, а саме з 24.01 до 06.02.2020, оскільки, як вбачається з направлення № 33 від 23.01.2020, це лише строк дії направлення.

Водночас, доказів повідомлення позивача про дату та час початку проведення перевірки відповідач надав.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол про правопорушення та припис №22 складено 31.01.2020, тобто не в день початку проведення перевірки, що визначений у направленні від 23.01.2020 №33. Отже, з огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що позивач був позбавлений реальної можливості брати участь у проведенні заходу контролю на підставі направлення №33 від 23.01.2020.

Також, суд зауважує, що крім дати початку та закінчення перевірки направлення №33 від 23.01.2020 не містить інформації про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) як того потребує частина 3 статті 7 Закону №877-V.

Відтак, суд вважає, що направлення №33 від 23.01.2020 не відповідає вимогам частини 3 статті 7 Закону №877-V, а тому в силу положень статті 10 Закону №877-V позивач мав право на не допуск посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.

Отже, суд доходить висновку, що не допуск посадових осіб відповідача до проведення перевірки здійснено за наявності для того підстав, що визначені законом, а тому є правомірним.

При наданні правової оцінки припису №22 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що 31.01.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено припис №22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагав забезпечити доступ на об`єкт будівництва, уповноважити особу для участі у перевірці та надати документи, необхідні для здійснення архітектурно-будівельного контролю до 17.02.2020.

Згідно з частиною восьмою статті 7 Закону №877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

На підставі аналізу вищенаведених положень норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що припис органу державного нагляду (контролю) - ДАБІ - виноситься лише у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог містобудівного законодавства та повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень.

Як встановлено судом, вимоги оскарженого припису не направлені на усунення порушень вимог містобудівного законодавства, оскільки внаслідок не проведення перевірки не встановлено жодних порушень у цій сфері. Припис не може замінювати таку форму контролю як проведення перевірки, та за його допомогою не можуть витребовуватися необхідні документи, що мають оглядатися та досліджуватися при перевірці.

Необхідність надання документів, що висвітлена безпосередньо в самому приписі не узгоджується з вимогами законодавства щодо суті та мети припису, як обов`язкового до виконання документа направленого на усунення виявлених порушень вимог законодавства у певній сфері.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 11.06.2019 по справі № 802/793/16-а та від 22.01.2019 по справі № 816/1481/17.

Отже, оскаржуваний припис №22 від 31.01.2020 є протиправним та підлягає скасуванню.

При наданні правової оцінки постанові про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №П-3-20ю/1016-6.10 від 10.02.2020, винесеної Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Полтавській області, суд виходить з наступного.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини 2 статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» передбачено, що накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені: органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02 жовтня 2013 р. № 735) справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 17 Порядку №244 передбачено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Пунктом 19 Порядку №244 передбачено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідно до пункту 22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Судом встановлено, що 10.02.2020 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Діденком В.В. складено постанову №П-3-20ю/1016-6.10 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на останніх штраф у сумі 63060 (шістдесят три тисячі шістдесят гривень).

Закон визначає, що відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності несуть суб`єкти містобудування, тобто органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи. При цьому закон не містить будь-яких застережень щодо суб`єктного складу, у тому числі не пов`язує можливість/неможливість застосування штрафу з фактом виконання певних проектних, будівельних чи інших подібних робіт. Відтак, посилання позивача на те, що останній не є замовником, проектувальником чи підрядником суд не бере до уваги.

Разом з тим у системному зв`язку статтей 10 Закону №877-V та пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» слід зауважити, що закон передбачає юридичну відповідальність лише за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва без передбачених на те законом підстав. Разом з тим у разі якщо наявні умови для не допуску до перевірки, що визначені у статті 10 Закону №877-V, то підстави для накладення штрафу відсутні.

Зважаючи на те, що у ході судового розгляду встановлено факт невідповідності направлення №33 від 23.01.2020 вимогам частини 3 статті 7 Закону №877-V, та як-наслідок право суб`єкта господарювання на не допуск контролюючого органу до проведення перевірки, а тому суд не вбачає наявності підстав для накладення на позивача штрафу на підставі пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності».

Також, суд враховує, що фактично, єдиним доказом для складення оскаржуваної постанови є акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 31.01.2020.

Акт мотивований тим, що директор ТОВ «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» Ващенко С.Б. не допустив посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» шляхом не забезпечення участі уповноваженої особи в позаплановій перевірці та не надання документів, відомостей, матеріалів, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Тобто, з акту вбачається, що посадову особу не було допущено на об`єкт будівництва «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1» шляхом не забезпечення участі уповноваженої особи в позаплановій перевірці та не надання документів, відомостей, матеріалів, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Разом з тим акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурного-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій складений 31.01.2020 у місті Полтаві, а не за місцем проведення заходу контролю, а саме: «Автозаправна станція (АЗС)/автогазозаправний пункт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1».

Указане свідчить про те, що акт від 31.01.2020 складений не за місцем проведення перевірки не є належним доказом факту створення позивачем перешкод у доступі до об`єкта перевірки, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, Полтавська область.

Водночас, суду не надано доказів, що позивача було повідомлено про конкретний час проведення перевірки, коли уповноважена особа суб`єкта містобудування повинна була знаходитися за адресою: АДРЕСА_1, Полтавська область

При цьому, як вже зазначалося судом, направлення на перевірку не містить ні дати початку ні дати закінчення заходу.

У зв`язку із тим, що інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області акт про недопуск складався у м. Полтава, нез`ясованим залишилося питання, хто здійснює реконструкцію автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_1, Полтавська область, адже згідно наданого позивачем договору оренди № 2-19/ПК від 22.03.2019 ТОВ "Полтава - Капітал" передало майно за адресою АДРЕСА_1 в оренду фізичній особі - підприємцю ОСОБА_2 строком до 31.12.2020 (а.с. 23-33).

Відтак, суд позбавлений можливості встановити, чи є ТОВ "Полтава - Капітал" суб`єктом містобудування у спірних правовідносинах.

За змістом статтей 75, 90 Кодексу адміністративного судочинства України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За викладених обставин спірна постанова №П-3-20ю/1016-6.10 від 10.02.2020, винесена Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Полтавській області не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що є підставою для її скасування.

Відтак позов слід задовольнити у повному обсязі.

При розподілі судових витрат суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання позову до суду позивач поніс витрати у вигляді сплати судового збору у сумі 4204,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №851 від 24.02.2020.

Разом з тим за подання заяви про забезпечення позову позивач поніс витрати у вигляді сплати судового збору у сумі 630,60 грн, що підтверджується платіжним дорученням №1003 від 27.03.2020.

Зважаючи на те, що суд задовольнив позовні вимоги позивача та те, що позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 4834,60 грн, а тому вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області судовий збір у розмірі 4834,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ" (вул.Половки,62, м.Полтава, 36034, ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (вул.Гоголя, кімн.62, м.Полтава, 36011) Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки,26, м.Київ, 01133, ) про визнання протиправними та скасування припису та постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис №22 головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31 січня 2020 року.

Визнати протиправним та скасувати постанову №П-3-20ю/1016-6.10 від 10 лютого 2020 року головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВА-КАПІТАЛ".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (вул.Гоголя, кімн.62, м.Полтава, 36011) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВА-КАПІТАЛ» (вул.Половки,62, м.Полтава, 36034, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4834,60 грн (чотири тисячі вісімсот тридцять чотири гривні шістдесят копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя К.І. Клочко