Справа № 460/1903/20
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2020-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 квітня 2020 року м. Рівне №460/1903/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Державної установи "Городоцький виправний центр (№ 131)" до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
Ухвалою суду від 17 березня 2020 року позову заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
8 квітня 2020 року позивач подав до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, обґрунтовуючи його тим, що дана справа потребує детального розгляду по суті та з`ясування всіх обставин.
Того ж дня, відповідач подав до суду клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.
Суд звертає увагу на те, що Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), не визначений порядок вирішення клопотань про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, в тому числі щодо обов`язкового розгляду таких клопотань в судовому засіданні з повідомленням сторін.
Разом з тим, згідно з частиною третьою статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
З огляду на вказане, суд вважає за можливе здійснити розгляд поданих учасниками справи клопотань без їхньої участі в порядку письмового провадження.
Вирішуючи клопотання позивача щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд виходить з такого.
За приписами частин першої - третьої статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
При цьому, частинами першою, другою статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
В свою чергу, частина третя статті 257 КАС України передбачає, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Так, оцінивши категорію та складність справи, кількість сторін, обсяг та характер доказів у справі, обраний позивачем спосіб захисту під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, суд прийшов до висновку про незначну складність даної справи, у зв`язку з чим на підставі пункту 10 частини шостої статті 12, частини першої статті 257 КАС України суд постановив ухвалу про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
На спростування такого висновку суду, позивач, заявляючи клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, жодним чином не обґрунтував в чому полягає її складність, та не вказав про наявність будь-яких обставин, що свідчили б про недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, то суд зазначає наступне.
Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно з частиною шостою статті 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:
1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;
2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Суд звертає увагу на те, що на обґрунтування клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, відповідач взагалі не зазначили які саме обставини та докази у справі потребують надання сторонами усних пояснень з метою її правильного вирішення.
За наведених обставин, на підставі пункту 2 частини шостої статті 262 КАС України, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Одночасно в суду виникла необхідність у витребуванні доказів з власної ініціативи, а саме:
1) у позивача - доказів, які підтверджують несвоєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб за перевіряємий період (наприклад, копії платіжних доручень про сплату податку на доходи фізичних осіб у перевіряємому періоді);
Одночасно, суд зазначає, що для з`ясування всіх обставин у справі в суду виникла необхідність у витребуванні з власної ініціативи у відповідача належним чином засвідчених копій усіх документів (матеріалів), на підставі яких ним було прийняте спірне рішення.
Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Згідно з частиною третьою статті 77 КАС України, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.
За приписами частини третьої статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Керуючись статтями 80, 241, 243, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд
В задоволенні клопотань Державної установи "Городоцький виправний центр (№ 131)" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та Головного управління ДПС у Рівненській області про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.
Зобов`язати Державну установу "Городоцький виправний центр (№ 131)" в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати до суду докази, які підтверджують несвоєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб за перевіряємий період.
Відповідно до пункту 3 розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Таким чином, встановлені даною ухвалою строки для подання сторонами доказів продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Комшелюк Т.О.