Справа № 480/2166/20
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2020-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
10 квітня 2020 р. Справа № 480/2166/20
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Сумській області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Так, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Із позову вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру, однак, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.
При цьому, позивачем в позовній заяві заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки позивач не має можливості сплатити судовий збір у зв`язку з відсутністю коштів, призначених для цієї мети. Зазначив, що згідно ч.2 ст.73 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" забороняється використання коштів Пенсійного фонду України на цілі, не передбачені цим Законом.
Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Так, вичерпний перелік категорій осіб, що звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, передбачений статтею 5 Закону України "Про судовий збір". Позивач відповідно до цієї статті не звільняється від сплати судового збору. Крім того, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік умов, на підставі яких суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк або звільнити від його сплати. Однак, позивач також не може бути звільнений на підставі цих умов.
При цьому, згідно ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Проте, позивач не надав жодних належних доказів на підтвердження неможливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви.
Також суд зазначає, що виходячи зі змісту статті 8 Закону України "Про судовий збір", звільнення від його сплати передбачено лише для фізичних осіб.
Щодо посилання позивача на ч.2 ст.73 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", згідно якої забороняється використання коштів Пенсійного фонду на цілі, не передбачені цим Законом, суд зазначає наступне.
Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.
За приписами пункту 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, у разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).
Крім іншого, в цьому ж пункті зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.
Враховуючи наведене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, щодо порядку виділення коштів для сплати судового збору та погодження сплати тощо не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору. Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.
Зважаючи на те, що умови, за наявності яких позивача можливо було б звільнити від сплати судового збору, відсутні, і враховуючи те, що звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви відсутні.
Вказана позиція відображена, зокрема, в ухвалі Верховного суду від 10 січня 2020 року у справі №300/1569/19.
Відтак, доводи, якими обґрунтовано клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, не передбачені Законом України "Про судовий збір" як підстави для звільнення від сплати судового збору, що унеможливлює задоволення вказаного клопотання.
Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Так, статтею 7 Закону України "Про державний бюджет на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX у 2020 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.
Отже, позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 2102,00грн. за подання даної позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Водночас, відповідно до п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Сумській області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про скасування постанови - залишити без руху.
Недолік позовної заяви позивачем може бути усунений у п`ятиденний строк з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), шляхом подання до суду оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2102,00грн., який необхідно перерахувати за наступними реквізитами:
Отримувач коштів: Сумська міська отг22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37970593
Банк отримувача Казначейство України
Код банку отримувача (МФО) 899998
Код класифікації доходів бюджету 22030101
Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України; Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Сумський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко