Справа № 140/424/20
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2020-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2020 року ЛуцькСправа № 140/424/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТОКРУС» до Поліської митниці Дермитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АВТОКРУС» (далі-позивач, ТзОВ «АВТОКРУС») звернулося з адміністративним позовом до Поліської митниці Держмитслужби (далі - відповідач, митниця) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 10.09.2019 №UA204000/2019/000722/2.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що 30.08.2019 ТзОВ «АВТОКРУС» з метою декларування товарів, в тому числі, автомобіля марка Audi, модель А4, 2017 року випуску, номер кузова - НОМЕР_1 , в митному режимі імпорт на митний пост «Рівне» Рівненської митниці ДФС подано митну декларацію (далі-МД) №UA204010/2019/230633 від 30.08.2019. Крім того, декларантом були заявлені та надані до митного оформлення в паперовому вигляді документи, на підставі яких транспортний засіб був куплений та доставлений до митного кордону України, а саме: рахунок-фактура №08(19) від 16.08.2019; автотранспортна накладна №АН871551 від 26.08.2019; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 26.06.2019; банківський платіжний документ, що стосується оплати за імпортований товар; висновок про якісні характеристики товару №017-4665 від 30.08.2019; зовнішньоекономічний договір №07/19 PM від 25.07.2019; договір про надання послуг митного брокера №1 від 23.07.2019; висновок про походження товару або акт експертизи, виданий уповноваженими органом №3015 від 22.08.2019; копія митної декларації країни відправлення №19LТLС0100ЕК14С1Е1 від 30.08.2019.

Однак, незважаючи на подання вичерпного переліку документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару за основним методом, митним органом 10.09.2019 було прийнято рішення про коригування митної вартості автомобіля №UA204000/2019/000722/2.

Позивач вважає вказане рішення необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки декларантом на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу її визначення, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.53 МК України подано усі необхідні документи. Ці документи не містять розбіжностей, що могли б вплинути на невірний розрахунок митної вартості, не містять ознак підробки та відображають усі відомості, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена за товар, та відсутність додаткових витрат.

Вважає, що Рівненська митниця ДФС, володіючи всіма необхідними документами та відомостями для проведення процедури декларування товару, протиправно винесла рішення про коригування та картку відмови. Крім того зазначає, що згідно відомостей митних декларацій, які надавались при здійсненні процедури декларування, визначені умови поставки - «DAP» Рівне. З цього слідує, що ціна, визначена в рахунках-фактурах (інвойсах), включає в себе усі необхідні платежі, а тому декларант ТзОВ «АВТОКРУС» не повинно надавати ще якісь додаткові документи щодо підтвердження вартості страхування чи транспортування імпортованого транспортного засобу.

На підставі вищевказаного, вважає, що у діях та рішеннях Рівненської митниці ДФС вбачається неузгодженість та невідповідність, адже не володіючи інформацією щодо ціни транспортних засобів, митний орган виніс рішення про коригування митної вартості товару та визначив митну вартість на підставі відомостей, які ніяким чином не підтверджені. Ці обставини також є підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Звертає увагу на те, що Рівненська митниця ДФС не навела достатніх обґрунтувань, які б свідчили про офіційність інформації, наявної в мережі Інтернет, згідно з якою було скориговано митну вартість товарів.

Ухвалою суду від 10.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.40).

Відповідач у поданому відзиві (а.с.44-48) адміністративний позов ТзОВ «АВТОКРУС» не визнав, посилаючись на те, що додатково надані документи містили неточності і розбіжності. Додатково надана копія митної декларації країни відправлення від 14/08/2019 №19LTL0100IM0B8755, згідно окремих граф якої встановлено, що Baltic Auto Shipping реалізувала КТЗ на комерційних умовах поставки CIF KLAIPEDA згідно інвойсу від 05/07/2019 №5019. Комерційні умови CIF згідно Міжнародних тлумачень INCOTERMS включають вартість товару, страхування та доставку до вказаного географічного пункту. Вартість самого КТЗ згідно інвойсу від 05/07/2019 №5019 значно нижче, ніж його ціна продажу на аукціоні Copart в Канаді. Місце розміщення КТЗ, згідно інформації www.autoauctions.io, www.bidfax.info, www.autoastat.com є Courtice Canada. Однак, додатково наданий інвойс від 05/07/2019 №5019 не містить відомостей про комерційні умови поставки товару, а містить відомості лише стосовно вартості самого КТЗ та транспортування його з Бедфорд Парк (без зазначення країни) до Клайпеди, Литва, і не містить відомостей стосовно страхування товару та його вартості, що передбачають комерційні умови поставки CIF.

За результатами розгляду документів, в т.ч і додатково наданих, проведеної процедури консультації з декларантом, прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 10.09.2019 №UA204000/2019/000722/2.

Митну вартість товару визначено на підставі інформації з відкритої мережі Інтернет (www.autoauctions.io та www.bidfax.info - 9600CAD) з урахуванням вартості доставки - 800,00 USD до міста Клайпеда (Литва) згідно рахунку №5019 від 05.07.2019; вартості доставки в сумі 200 USD від міста Клайпеда (Литва) до кордону України (пункт пропуску «Ягодин») згідно довідки від 09.09.2019, що надавалася до МД від 09.09.2019 №UA204010/2019/231916.

Числове значення митної вартості транспортного засобу становить 207691,74 грн, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у валюті контракту - 8231,19 дол.США. Випуск транспортного засобу у вільний обіг здійснено за МД від 18.09.2019 №UA204010/2019/233528 з врахуванням частини 7 статті 55 МКУ.

Сума додатково нарахованих митних платежів становить 18473,85 грн (за курсом НБУ на день випуску товару у вільний обіг). Митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності заявленої митної вартості товару. Надання неналежних документів не може вважатися виконання вимог митниці щодо підтвердження митної вартості товарів. З огляду на вищенаведене просить в задоволенні позову відмовити повністю.

17.03.2020 представником відповідача подано відповідь на відзив (а.с.63-67), в якому вказує, що твердження митного органу в частині заперечень щодо умов доставки вважає безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу. Будь-яка інформація з відкритої мережі Інтернет не є офіційною інформацією, а носить виключно рекомендаційний характер, та не може бути беззаперечним доказом щодо неправильного визначення декларантом митної вартості товару. Із витягів вищевказаних сайтів навіть не можна дослідити, хто саме був покупцем транспортного засобу, та чи дійсно був проданий транспортний засіб, чи відбулась будь-яка оплата за транспортний засіб. У платіжному дорученні міститься посилання на ЗЕД-контракт, укладений між ТзОВ «АВТОКРУС» та контрагентом UAB «IDLIJA». Звертає увагу суду, що у рішенні про коригування митної вартості товарів не вказано, які саме ризики спрацювали при декларуванні товару. Більше того, оплата за імпортований транспортний засіб була проведена у повному обсязі, що стверджується наявним у матеріалах справи платіжним дорученням. Вважає, що ТзОВ «АВТОКРУС» повністю підтвердила належність виконання зобов`язань перед литовським контрагентом в частині оплати за імпортований транспортний засіб, що виключає будь-які сумніви у діях ТзОВ «АВТОКРУС».

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Суд встановив, що 25.07.2019 між ТзОВ «АВТОКРУС» (Покупець) та Компанією UAD «IDLIJA» (Продавець) укладено контракт №07/19-РМ, за умовами якого продавець зобов`язується поставити покупцю, а покупець оплатити автомобілі легкові нові та бувші у використанні, вантажні автомобілі нові та бувші у використанні, кузова до легкових автомобілів та запчастини до них нові та бувші у використанні, мікроавтобуси та автобуси нові та бувші у використанні…. (далі - товар).

Відповідно до п. 1.1 контракту №07/19-РМ асортимент, кількість та ціни товару вказуються у інвойсах, що формуються на кожну партію товару і є невід`ємними частинами цього Контракту.

Відповідно до п. 3.1 Контракту №07/19-РМ встановлено, що ціни та загальна вартість кожної партії товару вказуються в інвойсах, які складають невід`ємну частину цього контракту, відповідно до п.4.1 Контракту №07/19-РМ розрахунки за поставлений товар здійснюються на умовах після оплати протягом 365 календарних днів з моменту поставки. Можлива попередня оплата згідно інвойсів, про що окремо зазначається у інвойсах (а.с.75-78).

На виконання умов контракту №07/19-РМ від 25.07.2019 позивачу поставлено автомобіль бувший у використанні марки - Audi, модель А4, 2017 року випуску, номер кузова - НОМЕР_1 за ціною 5900 доларів США, що стверджується рахунком-фактурою (рахунок на попередню оплату) від 16.08.2019 №08(19). Позивач провів розрахунок за придбаний товар, сплативши UAD «IDLIJA» 5900 доларів США, що підтверджується платіжним дорученням в іноземній валюті від 19.08.2019 (а.с.15, 24).

З метою здійснення митного оформлення даного товару декларант 30.08.2019 подав митному органу МД №204010/2019/230633, у якій визначив митну вартість транспортного засобу марки AUDI, модель А4, 2017 року випуску, номер кузова - НОМЕР_1 , бувший у використанні, тип двигуна: бензиновий, об`єм двигуна - 2000 см3; потужність- 188 кВт; загальна кількість місць: 5; за першим методом (ціною договору) на рівні 5900,00 USD, що по курсу НБУ становить 148870,56 грн. У зазначеній декларації розраховані митні платежі, а саме: мито на товари, що ввозяться в Україну (код 021) - 14887,06 грн, ПДВ (код 028) - 33310,27 грн, акцизний податок з товарів, ввезених на митну територію України фізичними особами (код 085) - 2793,72 грн. (а.с.86-87).

На підтвердження обґрунтованості заявленої у МД №UA204010/2019/230633 митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з декларацією декларант ТзОВ «СМАРТБРОК» надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його і кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: рахунок-фактуру №08(19) від 16.08.2019; автотранспортну накладну №АН871551 від 26.08.2019; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 26.06.2019; банківський платіжний документ; висновок про якісні характеристики товару №017-4665 від 30.08.2019; зовнішньоекономічний договір №07/19 PM від 25.07.2019; договір про надання послуг митного брокера №1 від 23.07.2019; висновок про походження товару або акт експертизи, виданий уповноваженими органом №3015 від 22.08.2019; копію митної декларації країни відправлення №19LТLС0100ЕК14С1Е1 від 30.08.2019, що не заперечується відповідачем (а.с.14-15, 18-20, 23-27).

За результатами аналізу поданої декларантом позивача до митного оформлення МД №UA204010/2019/230633 та долучених документів автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) в автоматичному режимі було згенеровано ряд ризиків, а саме: контроль правильності визначення митної вартості товарів; витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.

За результатами опрацювання згенерованих профілів ризику відповідачем встановлено, що «числове значення митної вартості транспортного засобу становить 207691,74 грн, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у валюті контракту - 8231,19 дол.США».

У зв`язку зі спрацюванням ризиків АСАУР декларанту було направлено повідомлення, в якому запропоновано в десятиденний термін надати документи:

1. виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару, на заявлених комерційних умовах поставки з врахуванням пункту 5.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ;

2. специфікації відповідно до пункту 2.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ;

3. перекладу комерційного рахунку від 16.08.2019 № 08(19);

4. висновку про вартісні та якісні характеристики товару, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями (а.с.85).

На виконання вимог митниці декларантом були додатково подані копія митної декларації країни відправлення від 14/08/2019 №19LТL0100ІМ0В8755 та інвойс від 05.07.2019 №5019 (а.с.16-17, 21-22).

10.09.2019 Рівненська митниця ДФС прийняла рішення №UА204000/2019/000722/2 про коригування митної вартості товарів (а.с.8-9). В обґрунтування рішення відповідач вказав, що згідно ст.54 МКУ митниця ДФС під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару зобов`язана здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товару шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

У графі 33 вказаного рішення зазначено, що митна вартість митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною рахунку щодо товару, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, оскільки при проведенні у відповідності до положень статті 54 МК України контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією, встановлено, що у документах, наданих декларантом органу доходів і зборів, в тому числі і на письмову вимогу митниці, для підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до частини 2 статті 53 МК України, виявлені окремі неточності. Під час контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару здійснено аналіз за VIN кодом КТЗ WAUFNAF44JN005019 наявної у відкритій мережі Інтернет інформації, згідно якої встановлено, що на сайті www.autoauctions.io та www.bidfax.info наявна інформація про ціну продажу лота /06/2019 на аукціоні Copart за вартістю - 9600 CAD, що перевищує заявлену до митного оформлення митну вартість товару. Згідно пункту 2.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19РМ умови поставки визначаються для кожної окремої поставки та вказуються в інвойсах та специфікаціях. До митного оформлення товару не надано специфікації відповідно до умов Контракту від 25/07/2019 №07/19РМ. Фактичним продавцем КТЗ згідно Контракту від 25/07/2019 №07/19РМ є UAB «IDLIJA» (LT-76149 Sieullai, Troskunu g.30, Lietuva). Декларантом додатково надано Інвойс від 05.07.2019 №5019, згідно якого компанія Baltic Auto Shipping продала імпортований КТЗ UAB «IDLIJA» за вартістю 5700 дол.США, що суттєво нижче вартості реалізації на аукціоні Copаrt. Згідно інформації, наявної у відкритій мережі Інтернет (https://www.balticautoshipping.com) Baltic auto Shipping є компанією, зареєстрованою в США, яка виступає брокером на аукціонах ІААІ та Copart. До митного оформлення не надано рахунок, згідно якого імпортований КТЗ придбано на аукціоні компанією Baltic auto Shipping. Додатково надана копія митної декларації країни відправлення від 14/08/2019 №19LTL0100IM0B8755, згідно окремих граф якої встановлено, що Baltic Auto Shipping реалізувала КТЗ на комерційних умовах поставки CIF KLAIPEDA згідно Інвойсу від 05/07/2019 №5019. Комерційні умови CIF згідно Міжнародних тлумачень INCOTERMS включають вартість товару, страхування та доставку до вказаного географічного пункту. Однак, додатково наданий інвойс від 05/07/2019 №5019 містить відомості лише стосовно вартості КТЗ та транспортування з США до Литви, та не містить відомостей стосовно страхування товару та його вартості.

Відповідно до пункту 4.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19РМ розрахунки за поставлений товар здійснюються на умовах після оплати протягом 365 календарних днів з моменту поставки. Можлива попередня оплати згідно інвойсів, про що окремо зазначається в інвойсах. До митного оформлення декларантом надано платіжне доручення в іноземні валюті від 19.08.2019 №13 щодо 100% оплати за товар. Наданий до митного оформлення інвойс від 16.08.2019 №08(19) не містить інформації про здійснення передоплати за імпортований КТЗ.

Орган доходів і зборів володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару - інформація з відкритої мережі Інтернет: на сайтах www.autoauctions.io та www.bidfax.info наявна інформація про ціну продажу лота /06/2019 на аукціоні Copart за вартістю - 9600 CAD.

Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, таких як: 1. виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару, на заявлених комерційних умовах поставки з врахуванням пункту 5.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ; 2. специфікації відповідно до пункту 2.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ; 3. перекладу комерційного рахунку від 16.08.2019 № 08(19); 4. висновку про вартісні та якісні характеристики товару, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями.

За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) Інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідне положень статті 64 Митного кодексу України. При цьому, для визначення митної' вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно Інформації, наявної у митниці.

Вартість транспортного засобу визначено на підставі положень наказу ДМСУ від 13.10.2006 №885 «Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів»; Наказу ДФСУ від 11.09.2015 №689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України»; Наказу Мінфіну від 31.07.15 №684 «Про затвердження порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів». Митну вартість товару визначено, на підставі інформації, згідно інформації з відкритої мережі Інтернет (www.autoauctions.io та www.bidfax.info - 9600 CAD) з урахуванням вартості доставки - 800,00 USD до міста Клайпеда (Литва) згідно рахунку №5019 від 05.07.2019; вартості доставки в сумі 200 USD від міста Клайпеда (Литва) до кордону України (пункт пропуску «Ягодин») згідно довідки від 09.09.2019, що надавалася до МД від 09.09.2019 WUA20401W2019/231916.

Числове значення митної вартості транспортного засобу становить 207691,74 грн, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у валюті контракту - 8231,19 дол.США.

З метою випуску товару у вільний обіг позивачем була подана нова митна декларація від 18.09.2019 №UA204010/2019/233528 (а.с.12-13), у якій митну вартість визначено відповідно до рішення про коригування митної вартості та вказано про надання гарантій по миту на товари, що ввозяться в Україну, (код 021) в сумі 5773,08 грн, по ПДВ (код 028) в сумі 12700,77 грн. Автомобіль було випущено у вільний обіг.

Позивач 18.09.2019 оскаржив рішення про коригування митної вартості товару до ДФС України (а.с.28-32), яка листом від 22.10.2019 №43309/6/99-99-19-02-01-15 з урахуванням строку дії фінансових гарантій запропонувала товариству подати до Рівненської митниці ДФС запитувані нею додаткові документи для розгляду та прийняття протягом згідно з частиною дев`ятою ст.55 Кодексу відповідного рішення (а.с.35-36).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

За правилами частини першої статті 54 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (частина перша).

Відповідно до статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно з частиною першою статті 51, частиною першою статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено частиною другою статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Відповідно до частини другої та частини третьої статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

З матеріалів справи вбачається, що 30.08.2019 декларантом подано митному органу митну електронну декларацію №204010/2019/230633, у якій визначено митну вартість товару за першим методом (а.с.86-87). У графі 45 митної декларації «коригування» позивачем зазначено митну вартість товару у розмірі 148870,56 грн, що складає 5900,00 дол.США.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації UA204010/2019/233528 митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з декларацією декларант згідно графи 44 надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його і кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, зокрема: рахунок-фактуру №08(19) від 16.08.2019; автотранспортну накладну №АН871551 від 26.08.2019; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 26.06.2019; банківський платіжний документ; висновок про якісні характеристики товару №017-4665 від 30.08.2019; зовнішньоекономічний договір №07/19 PM від 25.07.2019; договір про надання послуг митного брокера №1 від 23.07.2019; висновок про походження товару або акт експертизи, виданий уповноваженими органом №3015 від 22.08.2019; копію митної декларації країни відправлення №19LТLС0100ЕК14С1Е1 від 30.08.2019.

Як слідує з рахунку на попередню оплату від 16.08.2019 №08(09) (а.с.15), покупна вартість транспортного засобу марки AUDI, модель А4, 2017 року випуску, номер кузова - НОМЕР_1 становить 5900 дол.США. Вказана сума була перерахована продавцю товару відповідно до платіжного доручення в іноземній валюті або банківських металах №13 від 19.08.2019 (а.с.24).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки: 1) числового значення заявленої митної вартості; 2) наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 3) наявності в поданих документах відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

15.09.2011 Україна приєдналася до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (у зміненій редакції) (Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур» від 15.02.2011 №3018-VI).

Відповідно до Стандартного правила 6.4 Додатка II до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Загальний додаток) «Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, у тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки». Із цього правила, зокрема, випливає, що «для цільового добору конкретних операцій вибірка товарів, транспортних засобів чи документів з метою перевірки повинна ґрунтуватися на профілях ризику. Така заснована на вибірковості процедура допускає також випадковий добір на основі статистичної вибірки чи ініціативи співробітника митниці, заснованої на його досвіді чи інтуїції» (пункт 7.1 Рекомендацій до Загального додатка до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (у зміненій редакції)). Тобто наведене Стандартне правило передбачає, що поглибленій перевірці підлягають документи, стосовно яких спрацювала система управління ризиками, або документи, відібрані співробітниками митниці.

Частиною першою статті 320 МК України передбачено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно з частиною другою статті 361 цього ж Кодексу органи доходів і зборів застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю.

Згідно з пунктом 3.5 Положення про систему аналізу й селекції факторів ризику при визначенні окремих форм митного контролю, затвердженого наказом Державної митної служби України від 27.05.2005 №435, одним із критеріїв ризику закріплено факт того, що «заявлена митна вартість товарів значно відрізняється від ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів при їх увезенні на митну територію Україну».

За результатами оцінки ризику у конкретному випадку переміщення товарів та транспортних засобів через митний кордон України, в тому числі за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками, що здійснюється відповідно до статті 337 МК України, митні органи обирають форми та обсяг митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування інструментів з управління ризиками (пункт 7.1 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками в митній службі України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 597).

При декларуванні товарів, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон України, у процесі оформлення МД використовується Порядок заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, та відомчі класифікатори інформації з питань державної митної справи, затверджені наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011, якими, зокрема, передбачені різні форми перевірки документів та матеріалів, як-то: контроль правильності визначення митної вартості товарів (код митної формальності - 105-2); витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів (код митної формальності - 106-2).

Отже, аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що поглиблена перевірка документів, доданих до митної декларації, на предмет їх достовірності та правильності визначення митної вартості товару здійснюється виключно при спрацюванні системи управління ризиками або у випадках, які визначаються співробітниками митниці на основі власного досвіду чи інтуїції.

Згаданий Класифікатор митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами застосування системи управління ризиками, передбачає, що одним із наслідків спрацювання системи управління ризиками може бути проведення такої формальності, як «витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» (код митної формальності - 106-2). Проте, митний контроль та митне оформлення як складові митної процедури є частиною адміністративних процедур із провадження справи декларанта щодо пропуску його товарів через митний кордон України. Факт відхилення рівня задекларованої митної вартості від рівня митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не стосується обставин справи; він стосується фактів, які були зафіксовані під час провадження справ щодо інших товарів. Факт відхилення рівня митної вартості є лише приводом для вчинення певних адміністративних процедур, проте сам собою не є доказом у справі, у якій провадяться адміністративні (митні) процедури.

Отже, правові акти суб`єкта владних повноважень, в тому числі процедурне рішення митного органу про витребування додаткових документів, може бути ухвалене ґрунтуючись лише на доказах у справі, а такими доказами передусім є документи, додані до митної декларації.

Таким чином, факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів.

Аналогічний підхід закріплено і у Методичних рекомендаціях щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби від 11.09.2015 №689. Так, у пункті 8 розділу 2 цих Методичних рекомендацій зазначено, що у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 МК України здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 МК України та частиною першою статті 55 цього Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів. Тобто, при відповідному спрацюванні автоматизованої системи аналізу та управління ризиками митний орган повинен насамперед здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, і лише після цього у разі виявлення підстав може витребувати у декларанта додаткові документи.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частина 4 статті 53 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадках:

- якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності;

- не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

- не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Такі сумніви щодо митної вартості товару можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Як вказано у пункті 2 частини четвертої статті 54 МК України, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Вказана норма законодавства спрямована на те, щоб декларант був обізнаний з недоліками, які виявлені митним органом та які в свою чергу перешкоджають митному органу підтвердити задекларовану митну вартість товарів, з метою надання декларанту реальної можливості їх усунути шляхом подання додаткових документів.

Як слідує зі змісту вимоги митного органу, направленої декларанту, митниця вказала, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, у відповідності до частини 2 статті 53 Митного кодексу України, містять окремі неточності. Під час контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару здійснено аналіз за VIN кодом КТЗ WAUFNAF44JN005019 з наявної у відкритій мережі Інтернет інформації, згідно якої встановлено, що на сайтах www.autoauctions.io та www.bidfax.info наявна інформація про ціну продажу лота /06/2019 на аукціоні Copart за вартістю - 9600CAD, у зв`язку з чим митниця вимагала надати додаткові документи: виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару, на заявлених комерційних умовах поставки з врахуванням пункту 5.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ; специфікації відповідно до пункту 2.1 Контракту від 25/07/2019 №07/19 РМ; перекладу комерційного рахунку від 16.08.2019 № 08(19); висновку про вартісні та якісні характеристики товару, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями (а.с.85).

Оскільки декларантом не було надано витребуваних документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості, тому митну вартість товару визначено відповідачем за резервним методом на підставі наявної в митниці інформації з відкритої мережі Інтернет (сайти www.autoauctions.io та www.bidfax.info) про ціну продажу з аукціону саме предмету контракту за ціною 9600,00 CAD, з врахуванням інформації щодо вартості транспортування в сумі 800,00 USD до міста Клейпеда (Литва) та вартості доставки в сумі 200,00 USD від м.Клайпеда (Литва) до кордону України митну вартість вказаного транспортного засобу визначено на рівні 8231,19 доларів США.

Проте суд із такими доводами відповідача не погоджується, враховуючи наступне.

Пунктом 5 Методичних рекомендацій дійсно передбачена можливість використання інформації, отриманої в мережі Інтернет (офіційні сайти виробників товарів, прайс-листи Інтернет-магазинів тощо).

На виконання статті 8 Закону України «Про судову експертизу» та статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» спільним наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 була затверджена Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, відповідно до пункту 7.35 якої (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі відсутності цінових даних колісного транспортного засобу (далі - КТЗ) у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ. У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс-листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань. Використання ресурсів мережі Інтернет допускається з дотриманням вимог підпункту 7.53.5 пункту 7.53 цієї Методики.

Довідкові дані, які використовуються під час оцінки й отримані з ресурсів мережі Інтернет, повинні бути роздруковані із зазначенням дати отримання інформації і абсолютної URL-адреси і включені у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта (експертного дослідження) (підпункт 7.53.5 пункту 7.53 Методики).

Натомість, надані відповідачем роздруківки із сайтів www.autoauctions.io та www.bidfax.info не містять дати отримання інформації і абсолютної URL-адреси.

Суд зазначає, що інформація з мережі Інтернет не є офіційною інформацію, а носить лише рекомендаційний характер, та не може бути беззаперечним доказом невірного визначення декларантом митної вартості товару.

З матеріалів справи вбачається, що ТзОВ «АВТОКРУС» придбало імпортований транспортний засіб у компанії UAB «IDLIJA», усі товаросупровідні документи оформлені саме цією компанією. Позивач учасником аукціону не був.

При цьому, сумніви митного органу ґрунтуються виключно на підставі відомостей з мережі Інтернет, а саме із сайтів www.autoauctions.io та www.bidfax.info, з яких вбачається, що продавцем товару виступала страхова компанія Dominion Of Canada, однак дані про покупця товару відсутні (а.с.50-58).

Подані позивачем на вимогу митниці додаткові документи, а саме копія митної декларації країни відправлення від 14/08/2019 №19LТL0100ІМ0В8755 та інвойс від 05.07.2019 №5019 (а.с.16-17, 21-22), свідчать про те, що відправка транспортного засобу компанії UAD «IDLIJA» здійснювалась не з Канади, а із США компанією Балтік Автошіппінг ІНК, загальна сума рахунку на товар, включаючи його доставку до Клайпеди, Литва, становить 5700 доларів США, що є нижчою за ціну реалізації даного товару ТзОВ «АВТОКРУС» (5900 доларів США).

Отже, на думку суду, позивачем у відповідності до вимог статей 52, 53 МК України подано всі необхідні документи для митного оформлення зазначеного автомобіля за ціною договору, які не містили в собі будь-яких розбіжностей зазначених в частині третій статті 53 МК України і в митного органу, враховуючи вищевикладені обставини, не було підстав вимагати у декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості.

Згідно з частиною першою статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Частиною другою статті 64 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відтак, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

10.04.2008 року Законом України №250-VІ ратифіковано протокол про вступ України до Світової організації торгівлі та про приєднання України до угоди про Світову організацію торгівлі.

Визначення митної вартості оцінюваних товарів з використанням резервного методу має відповідати принципам та положенням статті VII ГАТТ «Оцінка товару для митних цілей» та Угоди про застосування статті VII ГАТТ.

Відповідно до статті VІІ п. 2 (а) Генеральної угоди по тарифам і торгівлі 1947 року оцінка імпортованого товару для митної мети повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, який обкладається митом, або аналогічного товару, та не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження або на вільних чи фіктивних цінах.

Пунктом 2 (b) даної статті Генеральної угоди по тарифам і торгівлі 1947 року передбачено, що під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Якщо дійсна вартість може бути визначена відповідно до пункту (b), оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті, який може бути встановлений (пункт 2 (с)).

Відповідно до додатка 1 до статті VII формування пунктів (a) і (b) дозволяє стороні, що домовляється, одноманітно визначати вартість для митних цілей або на підставі цін окремого експортера на імпортний товар, або на підставі загального рівня цін на подібний (аналогічний) товар.

Отже, за правилами ГАТТ для цілей митного оформлення товару за резервним методом під митною вартістю товару розуміється ціна такого товару, за яку він продається чи пропонується до продажу в імпортуючій країні.

Частиною шостою статті 54 МК України встановлено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частина перша статті 55 МК України передбачає, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з частиною другою статті 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №598, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 08.02.2019 в справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).

Суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статтей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

В той же час, доказів того, що відповідач провів необхідну консультацію у належний спосіб, матеріали справи не містять. Саме лише посилання на проведення консультації не можна вважати таким, що відповідає нормам закону.

При цьому, судом встановлено, що митним органом не конкретизовано ні у вимозі про витребування додаткових доказів, ні в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, яких саме відомостей або даних не міститься у поданих до митного оформлення документах, які, на думку митного органу, підтвердили б задекларовану митну вартість імпортованого товару або які з поданих документів на підтвердження числового значення задекларованої митної вартості містять розбіжності, або не містять всіх відомостей чи даних, що підтверджують їх числові значення митної вартості.

На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Суд звертає увагу, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах. Контролюючий орган не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Суд вважає, що відповідачем не обґрунтовано ціну, яка визначена ним у розмірі 8231,19 доларів США. Крім того, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. У свою чергу, декларант позивача надав наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товарів, підстави його придбання, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відтак, приведені митним органом в оскаржуваному рішенні відомості щодо коригування митної вартості імпортованого позивачем транспортного засобу не дають підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті вимог частини другої статті 55 МК України.

Відповідно до змісту частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Натомість, з огляду на приведені судом фактичні обставини справи, суд зазначає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості та дії відповідача, які йому передували, не відповідають таким критеріям, як: використання повноваження відповідача з метою, з якою це повноваження надано; безсторонність (неупередженість), добросовісність, розсудливість з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційність, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). При цьому, зміст оскаржуваного рішення не містить всіх обов`язкових відомостей, визначених підпунктами 1-4 частини другої статті 55 МК України.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач належними та допустимими доказами не довів факт порушення позивачем вимог митного законодавства при визначенні митної вартості товару, а відтак оскаржуване рішення від 10.09.2019 №UA204000/2019/000722/2 про коригування митної вартості товарів слід визнати протиправним та скасувати.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби на користь ТзОВ «АВТОКРУС» слід стягнути судовий збір в сумі 2102,00 грн., сплачений відповідно до квитанції від 05.02.2020 №204 (а.с.7).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA204000/2019/000722/2 від 10 вересня 2019 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТОКРУС» (43025, Волинська область, м.Луцьк, вулиця Лесі Українки, будинок 15, ) за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби (33028, Рівненська область, місто Рівне, вулиця Соборна, будинок 104, ) судові витрати в сумі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з врахуванням вимог пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій