Справа № 240/4151/20
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 квітня 2020 року м. Житомир

справа № 240/4151/20

категорія 111060000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про визнання протиправними дій та скасування вимоги,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області по складенню вимоги про сплату боргу/недоїмки у сумі розміром 26539,26 грн та скасувати вимогу №Ф-118623-54 від 11 листопада 2019 року.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 25.03.2020 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу 10-ти денний строк, з дня вручення ухвали, для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви (та її копій по кількості учасників справи) у якій слід уточнити зміст вступної та прохальної частин позовної заяви, зазначивши відповідача - суб"єкта владних повноважень, відповідно до доказів наданих позивачем в обґрунтування позовних вимог;

- належним чином засвідченої копій паспорта громадянина України та копії картки платника податків позивача;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

31 березня 2020 року позивач особисто отримав ухвалу суду від 25.03.2020 про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали суду від 25.03.2020 про залишення позовної заяви без руху позивач надіслав до суду заяву від 08.04.2020 (за вх.№11787/20) з примірником уточненої позовної заяви. Окрім того, у прохальній частині позовної заяви позивач просить поновити строк на звернення до суду та визнати поважними причини пропуску строку.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із даним позовом зазначає, що оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) отримав листом у конверті в грудні 2019 року. У подальшому звернувся до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області із заявою про перегляд оскаржуваної вимоги, відповідь отримав у кінці січня 2020 року.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст.122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно п. 9 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Згідно абзацами 1, 2, 4 частини чотирнадцятої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску. Суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення. Порядок, строки та процедура оскарження вимоги про сплату єдиного внеску поширюються на оскарження рішень органу доходів і зборів щодо нарахування пені та застосування штрафів.

Положеннями абзаців 5-7, 9 частини четвертої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, платник єдиного внеску може оскаржити вимогу контролюючого органу протягом 10 календарних днів з дня її отримання.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 31.01.2019 року у справі №802/983/18-а, від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а та від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18 та повинна застосовуватись до спірних правовідносин, в силу положень ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" і ч. 5 ст. 242 КАС України.

Як зазначалося судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 25.03.2020, позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2019 №Ф-118623-54, проте до суду за захистом своїх прав звернувся лише 17.03.2020.

Суд критично ставиться до доводів позивача в обґрунтування поважності підстав для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, про те що на його звернення до контролюючого органу про оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) він отримав роз"яснення у кінці січня 2020 року, а до суду звернувся лише після отримання повідомлення від виконавчої служби.

Суд зазначає, що відповідно до листа Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 22.01.2020 №918/14/06-30-54-10, наданого позивачем в додатках до позовної заяви, позивачу на його лист від 03.01.2020 повідомлено про підстави нарахування єдиного внеску станом на 22.01.2020 у розмірі 29293,44 грн.

При цьому, суд зауважує, що а ні до матеріалів позовної заяви, а ні до заяви про усунення недоліків позовної заяви, ОСОБА_1 не додано докази на підтвердження дати отримання ним оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2019 №Ф-118623-54 та отримання позивачем повідомлення від виконавчої служби про стягнення боргу, на які позивач посилається в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду.

З огляду на викладене, з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов до висновку, що, зокрема, станом на 22.01.2020 позивач повинен був знати або вже дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, однак до суду за захистом своїх прав позивач звернувся лише 17.03.2020, тобто з пропуском 10-ти денного строку.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою та п"ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на звернення з позовом у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що вказані позивачем у заяві від 08.04.2020 за вх.№11787/20 підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даною позовною заявою, є неповажними.

Відповідно до пунктів 1 та 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, оскільки недоліки позовної заяви, залишеної без руху не усунено позивачем у повному обсязі у строк, встановлений судом, то суд дійшов до висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 , що не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 243, 248, 256, 294, 295, 297, п.3 розділу VІ "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

1. Визнати неповажними, вказані ОСОБА_1 у заяві від 08.04.2020 за вх.№11787/20, підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про визнання протиправними дій та скасування вимоги.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про визнання протиправними дій та скасування вимоги, - повернути позивачу без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

4. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя А.В. Горовенко