Справа № 379/1499/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 квітня 2020 року

Київ

справа №379/1499/19

адміністративне провадження №К/9901/8741/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Єзерова А.А., Шарапи В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 та ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі № 379/1499/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі Таращанської міської ради Київської області про визнання протиправн

ими дії, бездіяльності та скасування рішень юридичної особи,

ВСТАНОВИВ:

У 2019 році ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Таращанського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 в особі Таращанської міської ради Київської області (далі - відповідач) про визнання протиправними дії/бездіяльність та скасування рішень юридичної особи.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 13.07.2019 справу передано на розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.12.2019 позовну заяву залишено без руху. Позивачу надано строк на усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали шляхом подачі належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням підстав та предмета позову, чітко сформульованих позовних вимог, тощо відповідно до вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), а також копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи; клопотання про поновлення строку, документів на підтвердження та обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду; оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у сумі 1 536,80 грн; копії документів, що додані до позовної заяви, які мають бути засвідчені, відповідно до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації" та доказів направлення таких документів відповідачу; належним чином засвідчені копії рішень виконавчого комітету юридичної особи Таращанської міської ради Київської області від 28.09.2009 № 101 "Про виявлення і взяття на облік безхазяйних об`єктів нерухомого майна" та від 19.11.2009 № 379-28-V "Про скасування Державного акта на право постійного користування землею" (у двох примірниках, для суду та відповідача); власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 позов повернуто на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2020 апеляційну скаргу позивача залишено без руху в зв`язку з несплатою судового збору. Скаржнику надано строк на усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2020 апеляційну скаргу повернуто скаржнику, оскільки скаржник не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху у встановлений судом строк.

26.03.2020 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга позивача, надіслана 23.02.2020 в якій скаржник просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 та ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2020 та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Скаржник у касаційній скарзі, серед іншого, просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно із частиною першої статті 328 КАС України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Зміст наведеного законодавства свідчить, що особа може скористатись правом на касаційне оскарження судових рішень виключно у визначених цим Кодексом випадках. Рішення суду може бути оскаржено у касаційному порядку після його апеляційного перегляду.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Враховуючи, що узвала Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 в апеляційному порядку не переглядалась, звернення з касаційною скаргою в цій частині є передчасним, а отже підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою позивача на зазначене рішення суду першої інстанції наразі відсутні.

Щодо вимог касаційної скарги про оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2020, суд зазначає таке.

За приписами частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до своєї касаційної скарги документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Розглянувши клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною першою статті 8 Закону № 3674-VI передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на наведене, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Суд звертає увагу, що Законом №3674-VI чітко визначено, як одну з умов для звільнення від сплати судового збору, обов`язок доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Для звільнення від сплати судового збору заявник касаційної скарги має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави вважати за можливе звільнити таку особу від сплати судового збору.

Суд враховує, що Закон №3674-VI не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку Суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не містить будь-яких обґрунтувань та відомостей про доходи позивача за весь рік, що передував року подання касаційної скарги, тобто з 01.01.2019 по 31.12.2019.

Крім того, колегія суддів відхиляє посилання скаржника на те, що судовий збір не сплачується у випадках подання позовів щодо спорів, пов`язаних із дискримінацією, щодо захисту прав споживачів, відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями, оскільки аналіз доводів касаційної скарги в сукупності позовними вимогами та наданою їм правовою оцінкою не дають підстав для висновку про наявність в даному випадку умов для звільнення від сплати судового збору, наведених у Законі № 3674-VI.

Підпунктом 5 пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, передбачено, що за подання касаційної скарги на ухвалу суду справляється судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою наведеної норми передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 - 2102,00 грн.

З огляду на зазначене, за звернення до суду з касаційною скаргою на ухвалу суду апеляційної інстанції скаржник повинен сплатити судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

За приписами статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2102,00 грн за такими реквізитами: Отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того, в порушення, встановлених частиною четвертою статті 330 КАС України вимог, скаржником не додано до касаційної скарги її копії для вручення відповідачу у справі.

З огляду на викладене, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору або зазначення підстав звільнення від його сплати та копій касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За наведених обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута скаржнику в порядку, встановленому статтею 169 КАС України.

Керуючись статтями 169, 330, 332, КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 у справі № 379/1499/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі Таращанської міської ради Київської області про визнання протиправними дії, бездіяльності та скасування рішень юридичної особи.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі № 379/1499/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі Таращанської міської ради Київської області про визнання протиправними дії, бездіяльності та скасування рішень юридичної особи - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С. М. Чиркін

Судді: А.А. Єзеров

В.М. Шарапа