Справа № 823/5477/15
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/5477/15
УХВАЛА

13 квітня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві заяву державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про роз`яснення рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Черкаській області, Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила:

- зобов`язати Управління Міністерства внутрішніх справ України в Черкаській області оплатити ОСОБА_1 період тимчасової непрацездатності на підставі довідки №31 Черкаської центральної районної лікарні про її вагітність 30 тижнів та звільнення від служби з 19.10.2015 до 22.10.2016;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області.

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 30 березня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2016 року постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 30 березня 2016 року скасовано в частині та зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області.

Постановою Верховного суду від 30 січня 2019 року постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2016 року залишено без змін.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 про видачу дубліката виконавчого листа задоволено, видано позивачу дублікат виконавчого листа. Вказана ухвала залишена без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.07.2019.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.11.2019 скасовано ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 та постановлено задовольнити заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання строком на три місяці з дня набрання даною ухвалою законної сили.

До суду апеляційної інстанції надійшла заява державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12.05.2016. Заявник просив розглянути вказане питання без участі представника виконавчої служби.

Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, та з огляду на постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити розгляд питання за відсутності сторін в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 254 КАС України передбачено, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Заявник просить надати роз`яснення, оскільки державному виконавцю незрозуміло як виконувати зазначене рішення Черкаського окружного адміністративного суду, а саме: зобов`язувати Головне управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області шляхом видачі наказу про прийняття ОСОБА_1 на службу до Головного управління Національної поліції чи зобов`язувати Головне управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області шляхом прийняття рішення про пропозицію прийняти участь ОСОБА_1 у конкурсах на зайняття вакантних посад, які оголошуються в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області на постійній основі.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Тобто, роз`ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту та викладенні рішення суду в більш ясній і зрозумілій формі для його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Як встановлено, Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 30 березня 2016 року скасовано в частині відмови у задоволенні вимог позову про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області.

Прийнято в цій частині нову постанову, а саме: зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області. В іншій частині постанову Черкаського окружного адміністративного сулу від 30.03.2016 року залишено без змін.

Ухваленим рішенням встановлено, що Законом України «Про Національну поліцію» передбачено право осіб, які проходили службу в органах внутрішніх справ (міліції) і відповідають вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, за їх бажанням (згодою) бути прийнятими на службу до поліції.

У разі реалізації працівниками органів внутрішніх справ права на подальшу службу в поліції, вони звільняються зі служби в органах внутрішніх справ та приймаються на відповідну запропоновану їм посаду до поліції.

Позивач виявила бажання проходити службу в поліції, що зафіксовано у рапорті про звільнення від 03.11.2015 року, і її було звільнено саме у зв`язку із переходом на службу до іншого органу.

Підполковник міліції ОСОБА_1 разом з особовим складом Управління інформаційно-аналітичного забезпечення УМВС України в Черкаській області власноруч написала рапорт на призначення її на посаду заступника начальника Управління інформаційного забезпечення ГУНП в Черкаській області. Її рапорт був завізований начальником управління та переданий до УКЗ УМВС. Тобто, позивач виявила бажання проходити службу в органах Національної поліції, що підтверджується відповідними рапортами, проте, питання про працевлаштування позивача вирішено не було.

Згідно з рішенням, колегія суддів не вбачала протиправності у звільненні позивача зі служби 06.11.2015 року за п. 64 «З» (у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу (службу) в інші міністерства, центральні органи виконавчої влади (установи, організації) Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, проте, зазначила, що у зв`язку зі звільненням позивача зі служби у зв`язку з переходом на роботу в інший орган, зазначене питання повинно бути вирішене в порядку, встановленому пунктом 9 розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, яким закріплено, що працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.

У резолютивній частині постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12.05.2016 чітко вказано про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Черкаській області вирішити питання щодо прийняття ОСОБА_1 на службу в органи Національної поліції в Черкаській області.

Оскільки встановлено, що Управління МВС України в Черкаській області протиправно звільнило позивачку, а ГУ Національної поліції в Черкаській області протиправно не прийняло її на службу, а також прийнявши до уваги наявність у позивача права на перехід на службу до Національної поліції України, відповідно до пункту 9 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про національну поліцію», колегія суддів вважає, що суд обрав належний спосіб захисту порушеного права, у спірному випадку відповідач зобов`язаний прийняти на службу Кузьменко О. Ю. Головного управління Національної поліції в Черкаській області, і, як наслідок, видати відповідний наказ.

При цьому, слід зазначити, якщо відмова відповідного органу визнана судом протиправною, а іншого варіанту поведінки у суб`єкта владних повноважень за законом не існує, то суд має право зобов`язати такий орган влади вчинити конкретні дії, які б гарантували захист прав і свобод позивача. Отже, застосування судами зазначеного способу захисту права не можливо вважати втручанням у дискреційні повноваження відповідача.

Працівники міліції можуть бути прийняті на службу до поліції за власним бажанням та у спосіб, визначений п. 9 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону «Про національну поліцію» № 580-VIІI, які передбачають вирішення питання щодо подальшого проходження служби співробітниками міліції.

Позивачка, як зазначалося, у встановлені строки виявила бажання проходити службу в органах поліції, про що подала відповідний рапорт.

Дослідивши зміст зазначеного вище рішення суду, колегія суддів вважає, що воно є чітким, зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує, а обставини, на які посилається заявник, фактично вказують на нерозуміння ним порядку виконання цього рішення в частині застосування норм матеріального права.

Таким чином, постанова яку просить роз`яснити заявник, по суті є чіткою за змістом, оскільки не містить жодних положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння.

Окрім зазначеного, колегія звертає увагу на те, що з рішенням суду апеляційної інстанції не погодився відповідач та звернувся з касаційною скаргою, в яких посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення апеляційним судом норм матеріального та процесуального права, просив постанову апеляційного суду скасувати, та залишити в силі постанову суду першої інстанції.

Постановою Верховного Суду від 30.01.2019 року касаційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Черкаській області залишено без задоволення.

Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 12.05.2016 року залишено без змін.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що у зв`язку із прийняттям Верховним Судом постанови від 30.01.2019 року про залишення без змін рішення суду апеляційної інстанції, відпали підстави для роз`яснення останньої.

Враховуючи у сукупності вищевказане, та те, що рішення суду набрало законної сили і є зрозумілим, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для його роз`яснення, виходячи з того, що заявником не наведено жодних обставин, які вказують на те, що рішення суду є незрозумілим.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 248, 250, 321, 325, 329, 331, 361, 368, 369 КАС України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про роз`яснення рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Черкаській області, Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст ухвали виготовлено 13.04.2020