Справа № 160/816/20
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2020-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

15 квітня 2020 року Справа № 160/816/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О.,
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 січня 2020 року було відкрито провадження в адміністративній справі №160/816/20 та призначено справу до розгляду у порядку підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
Позивач зазначає, що 11.09.2019 ГУ ДФС України у Дніпропетровській області за результатом проведення документальної позапланової виїзної перевірки КП «Дніпровський метрополітен» з питань дотримання вимог валютного законодавства України про виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 13.07.2016 № 1А за період з 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р., порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидента, яке перебуває за межами України, було складено акт від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215.
В акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 контролюючим органом зроблено висновок щодо порушення КП «Дніпровський метрополітен» ст. 2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», при виконанні імпортного контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеного з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина), за що на підставі ст. 4 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» органом ДПС нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ВЕД, а також нараховано штрафні санкції за порушення КП «Дніпровський метрополітен» строків декларування валютних цінностей та іншого майна станом на 01.01.2019 р. на підставі п. 1 ст. 9 Декрету КМУ № 15-93 від 19.02.1993 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю».
05.02.2020 р. повноважним представником позивача, через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду було подано клопотання про колегіальний розгляд справи.
В судовому засіданні призначеному на 24.02.2020 р. в задоволенні заявленого представником позивача - КП «Дніпровський метрополітен» клопотання про колегіальний розгляд справи було відмовлено, про що внесено відповідний запис до протоколу судового засідання від 24.02.2020 р. у справі №160/816/20.
Щодо встановлених в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 порушень відносно КП «Дніпровський метрополітен», повноважний представник відповідача зазначає наступне.
Між резидентом (замовник) та нерезидентом «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (підрядник) було укладено імпортний контракт від 13.07.2016 №1А про надання послуг проектування, виконання та завершення будівництва першої черги метрополітену у м. Дніпро.
На виконання умов договору за перевірений період на користь підрядника було здійснено попередню оплату на суму 33 339 752,49 євро.
За перевірений період з 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р. підрядником було виконано роботи на загальну суму 35 897 421,69 євро, що засвідчено актами приймання - здання будівельних робіт, перелік яких наведено у додатку №1 до акта перевірки.
Протягом дії контракту скаржником було отримано висновки Міністерства економічного розвитку і торгівлі України щодо продовження строків розрахунків за контрактом, та визнання контракту таким, що належить до договорів комплексного будівництва (висновок від 24.03.2017 №4102-09/304, від 01.11.2017 №4102-09/918, від 26.11.2018 №4102-09/780).
Перевіркою встановлено, що при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту за період, що перевірявся, КП «Дніпровський метрополітен» з урахуванням вищезазначених висновків Міністерства економічного розвитку і торгівлі України щодо продовження строків розрахунків за контрактом несвоєчасно отримано будівельних робіт на загальну суму 5 968 426,47 євро, з порушенням законодавчо встановленого строку на 3, 32, 79, 89, 179, 179 та 194 дні.
Крім того, перевіркою виконання зовнішньоекономічного контракту від 13.07.2016 р. №1А за період з 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р. з питань порядку та строків декларування валютних цінностей, доходів та майна, що належать резиденту України і перебувають за її межами, встановлено наступне: станом на 01.01.19 КП «Дніпровський метрополітен» по контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеному з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина), не отримано в установлені законодавством терміни валютні цінності у сумі 5 968 426,47 євро. Тобто, прострочена дебіторська заборгованість станом на 01.01.2019 р. по контракту від 13.07.2016 р. №1А склала - 5 968 426,47 євро.
Представник відповідача також зазначає, що перевіркою встановлено, що КП «Дніпровський метрополітен» як до контролюючого органу, так і до територіального управлінням НБУ не надано декларацію про валютні цінності, доходи та майно, яке належить резиденту України і знаходиться за її межами, станом на 01.01.2019 р.
Під час проведення позапланової перевірки КП «ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН» встановлено наступні порушення, а саме: ст. 2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 р. № 185/94-ВР (зі змінами та доповненнями), п.3 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» 21.06.2018 №2473-VIII при виконанні імпортного контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеного з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина), в частині несвоєчасного одержання робіт на суму 5 968 426,47 євро, за що на підставі ст.4 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 р. № 185/94-ВР (зі змінами та доповненнями), п.5 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» 21.06.2018 №2473-VIII КП «ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН» нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у сумі 58 049 999,21 грн.; п.1 ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 р. № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями), за що у відповідності із п.2.7. Постанови Правління НБУ від 08.02.2000 № 49 «Про затвердження Положення про валютний контроль» (зі змінами та доповненнями) та п.2 ст. 16 Декрету КМУ від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями) (законодавчі акти, що діяли на момент вчинення порушення), підприємству нараховується штрафна санкція за порушення строків декларування валютних цінностей та іншого майна станом на 01.01.2019 р. у сумі 170,00 грн. по контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеному з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина).
В підтвердження претензійної роботи у розумінні абз.2-3 ст.4 ЗУ від 23.09.1994 № 185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" (із змінами та доповненнями), п.7 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» 21.06.2018 №2473-VIII КП «ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН» до перевірки не надано підтверджуючих документів.
Представник відповідача зазначає, що зазначені вище податкові повідомлення-рішення направлено КП «Дніпровський метрополітен» засобами поштового зв`язку 03.10.2019 р. з рекомендованим повідомленням про вручення, та вручено останньому 09.10.2019 р.
Як зазначає представник відповідача, до перевірки КП «Дніпровський метрополітен» було надано відповідні акти виконаних робіт (в порядку черговості), а саме: від 28.02.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 7 245 607,08 - акт приймання-здавання будівельних робіт за вересень 2016 - лютий 2018 р.; від 30.04.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 3 666 506,99 - акт приймання-здавання будівельних робіт за березень 2018 р. - квітень 2018 р.; від 02.07.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 2 035 915,75 - акт приймання-здавання будівельних робіт за травень 2018 р. - червень 2018 р.; від 01.10.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 1 989 880,34 - акт приймання-здавання будівельних робіт за липень 2018 р. - вересень 2018 р.; від 01.11.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 752 371,08 - акт приймання-здавання будівельних робіт за жовтень 2018 р.; від 30.11.2018 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 976 429,08 - акт приймання-здавання будівельних робіт за листопад 2018 р.; від 02.01.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 530 824,18 - акт приймання-здавання будівельних робіт за грудень 2018 р.; від 31.01.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 505 434,56 - акт приймання-здавання будівельних робіт за січень 2019 р.; від 19.03.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 2 430 228,22, акт приймання-здавання будівельних робіт за лютий 2019 р.; від 29.03.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 537 566,55 - акт приймання-здавання будівельних робіт за березень2019 р.; від 27.06.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ - 1 186 702,61 - акт приймання-здавання будівельних робіт за квітень 2019 р.; від 27.06.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ -716 511,8 - акт приймання-здавання будівельних робіт за травень 2019 р.; від 12.07.2019 р. на загальну суму в Євро, без ПДВ -6 647 256,53 - акт приймання-здавання будівельних робіт за червень 2019 р.; від 31.07.2019 р., на загальну суму в Євро, без ПДВ - 693 283, 31 - акт приймання-здавання будівельних робіт за липень 2019 р.
Щодо розміру пені, повноважний представник відповідача зазначив наступне.
Відтак, пеню було нараховано за порушення наступних строків, а саме:
02.01.2019 р. в сумі 151 511,68 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 3 дні на суму 530 824, 18; 31.01.2019 р. в сумі 1 538 824,45 грн. з порушенням граничним строків від 21.12.2018 р. - 32 дні на суму 505 434,56; 19.03.2019 р. в сумі 18 266 204,57 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 79 днів на суму 2 430 228,22; 29.03.2019 р. в сумі 4 551 938,75 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 89 днів на суму 537 566,55; 27.06.2019 р. в сумі 20 210 129,43 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 179 днів на суму 1 186 702,61; 27.06.2019 р. в сумі 12 202 548,55 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 179 днів на суму 716 511,80; 12.07.2019 р. в сумі 1 128 841,78 грн. з порушенням граничним строків від 31.12.2018 р. - 194 дні на суму 61 158,55. Загальна сума пені на суму 5 968 426,47 складає 58 049 999,21 грн.
На підставі викладеного вище, та з посиланням на відповідні норми чинного законодавства України, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
Відзив на позовну заяву авд 20.03.2020 р. повноважний представник позивача вважає таким, що не спростовує доводів позовної заяви, з підставі зазначених нище.
Як зазначає повноважний представник позивача, на стр. 14 акта перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 «перевіркою встановлено щодо продовження строків розрахунків за контрактом несвоєчасно отримано будівельних робіт на загальну суму 5968426,47 євро». Детальна інформація про аналіз виконання контракту № 1А від 13.07.2016 р. наведена у додатку 1 (стр.15 акта).
Представник позивача зазначає, що як в акті перевірки, так і у додатках до акта перевірки 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 відсутнє будь-яке обґрунтування, чому саме сума 5968426,47 євро, а не інший розмір є сумою простроченої заборгованості за контрактом. Як зазначає представник позивача, в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 не наведено навіть номери та дати актів виконаних робіт, з загальної вартості яких складається прострочена сума.
Пунктом 2 Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 № 727 визначено, що акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку в акті документальної перевірки викладаються всі суттєві обставини фінансово-господарської діяльності платника податків, які стосуються фактів виявлених порушень законодавства.
Відповідно до п.5 Розділу ІІ Порядку факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів.
З посиланням на зазначені вище норми чинного законодавства України, представник відповідача зазначає, що жодна з вказаних вимог Порядку щодо оформлення виявлених під час перевірки порушень відповідачем не виконана та всупереч положень ч. 2 ст. 77 КАС України не є доказами про доведене порушення позивачем ст. 2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», п. 3 ст. 13 ЗУ «Про валюту і валютні операції».
Актом перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 лише підтверджено правильність виконання контракту позивачем, що підтверджується наступним.
Додаток № 1 підписано посадовою особою, яка проводила перевірку.
Лише шляхом співставлення даних розрахунку пені та штрафних санкцій (додаток №3) та даних, зазначених у додатку № 1 можливо припустити, що сума простроченої, на думку контролюючого органу заборгованості у розмірі 5968426,47 євро складається із наступних актів виконаних робіт, а саме: (аналіз виконання контракту в період з 01.01.2019 р. по 23.08.2019 р.): дата оплати 15.08.2018 р. в сумі (Євро) - 2 383 229,54 з граничним терміном надходження товарів - 15.08.2019 р. відповідно до актів виконаних робіт, а саме: № 7 від 02.01.2019 р. в сумі (Євро) - 530 824,18; № 8 від 31.01.2019 р. в сумі (Євро) - 505 434,56; № 9 від 19.03.2019 р. в сумі (Євро) - 1 346 970,80, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «-»; дата оплати 16.10.2018 в сумі (Євро) -1 323 345,23 з граничним терміном надходження товарів - 16.10.2019; відповідно до актів виконаних робіт, а саме: № 9 від 19.03.2019 в сумі (Євро) -1 083 257,42; № 10 від 29.03.2019 р. в сумі (Євро) - 240 087,81, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «-»; від 30.11.2018 р. в сумі (Євро) - 1 293 422,22 з граничним терміном надходження товарів - 30.11.2019 р. відповідно до актів виконаних робіт, а саме: №10 від 29.03.2019 р. в сумі (Євро) - 297 478,74; № 11 від 27.06.2019 р. в сумі (Євро) - 995 943,48, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «-»; від 21.12.2016 р. в сумі (Євро) - 6 709 600,95, з граничним терміном надходження товарів - 31.12.2019 р. (з урахуванням висновку №780), відповідно до актів виконаних робіт, а саме: №11 від 27.06.2019 р. в сумі (Євро) - 190 759,13, № 12 від 27.06.2019 р. в сумі (Євро) - 716 511,80; № 13 від 12.07.2019 р. в сумі (Євро) 5 802 330,02, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «-»; від 01.02.2019 р. в сумі (Євро) - 1 123 720,10, з граничним терміном надходження товарів - 01.02.2020 р., відповідно до актів виконаних робіт, а саме: №13 від 12.07.2019 р. в сумі (Євро) - 844 926,51, № 14 від 31.07.2019 р. в сумі (Євро) - 278 793,59, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «-»; від 15.02.2019 р. в сумі (Євро) - 345 035,71, з граничним терміном надходження товарів -15.02.2020 р., відповідно до актів виконаних робіт, а саме: №14 від 31.07.2019 р. в сумі (Євро) - 345 035,71, №14 від 31.07.2019 р. в сумі (Євро) -69 454,01, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «259 078,45»; від 16.04.2019 р. в сумі (Євро) - 1 579 648,34, з граничним терміном надходження товарів -15.04.2020 р., в сумі (Євро) значиться «-»,сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «1 579 648,34»; від 29.005.2019 р. в сумі (Євро) 349 418,25, з граничним терміном надходження товарів - 28.05.2020 р., в сумі (Євро) значиться «-»,сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «349 418,25»; від 06.08.2019 р. в сумі (Євро)- 1 237 089,37, з граничним терміном надходження товарів - 05.08.2020 р., в сумі (Євро) значиться «-»,сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, Євро значиться «1 237 089,37».
На підставі викладеного вище, повноважний представник відповідача зазначає, що відповідними актами виконаних робіт можуть бути акт № 7, № 8, № 9, № 10, № 11, № 12, частково акт № 13.
Виходячи з розрахунку пені та штрафних санкцій граничний термін сплати вказаних зобов`язань та виникнення заборгованості припадав на 31 грудня 2018 р..
Однак, у графі 14 додатку № 1 до акту перевірки, посадовою особою, що проводила перевірку, визначено інший граничний термін надходження товарів, який не співпадає з розрахунком.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 7 становить - 15.08.2019 р., а фактична дата акта - 02.01.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 8 становить - 30.08.2019 р., а фактична дата акта - 31.01.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 9 становить - 16.10.2019 р., а фактична дата акта - 19.03.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 10 становить - 02.11.2019 р., а фактична дата акта - 29.03.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 11 становить - 30.11.2019 р., а фактична дата акта - 27.06.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 12 становить - 21.12.2019 р., а фактична дата акта - 27.06.2019 р.
Граничний термін надходження товарів для акту виконаних робіт № 13 становить - 01.02.2019 р., а фактична дата акта - 12.07.2019 р.
Відтак, представник позивача зазначає, що матеріалами перевірки не підтверджується порушення порядку та строків розрахунків в іноземній валюті КП «Дніпровський метрополітен», що аналогічно висновку незалежних спеціалістів у галузі аудиту - ТОВ «Аудиторська фірма «Інсайдер», якою було проведено перевірку зазначеного спірного питання з наданням відповідного звіту незалежного аудитора (вих. № 01-19/19 від 27.12.2019 р.).
08.04.2020 р. повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду доповнення до відповіді на відзив від 08.04.2020 р. вх.№3906/20-ел, в тексті якого зазначено наступне.
Щодо наданого повноважним представником відповідача детального розрахунку пені, представник позивача зазначає наступне.
Відсутність таких висновків у акті перевірки та у додатках до нього, що нами розцінюється як маніпуляція ГУ ДПС у Дніпропетровській області з цифрами, а не встановлення та доведення порушення позивача щодо несвоєчасного перерахування коштів нерезиденту.
При цьому, відповідач здійснював розрахунки суми несвоєчасного перерахування грошових коштів нерезиденту, виходячи суто з кількості грошових коштів, перерахованих нерезиденту, незалежно від порядку їх оплати.
Як встановлено в ході перевірки, до 31.12.2018 р. порушень термінів розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом № 1А від 13.07.2016 р. з боку позивача не допускалось.
Відповідач склав перераховані по контракту як аванс кошти нерезиденту: 9333333,00 Євро + 9333333,67 Євро + 7245607,08 Євро = 25912273,75 Євро і визначив підставою для їх погашення акти виконаних робіт за період до 23.08.2019 р., що підтверджується відпвідною таблицею.
Як відомо, сума з якої нарахована пеня складає - 5968426,47 Євро.
З 01.01.2018 р. по 31.12.2018 р. підрядником виконано робіт на загальну суму 16666710,32 Євро. З 01.01.2019 р. по 23.08.2019 р. підрядником виконано робіт на загальну суму 13247807,76 Євро.
Однак, саме ці показники взяті до уваги під час підготовки відзиву на позов, при тому, що як в акті перевірки такі висновки та таблиці відсутні.
При цьому, повноважний представник позивача зазначає, що оскільки преставником відповідача ані в акті, ані у відзиві на позовну заяву не було зазначено яким саме чином по актам виконаних робіт на суму 5968426,47 Євро порушено строки, останнє унеможливлює надання відповідних пояснень позивачем.
У акті перевірки також відсутні розрахунки та висновки, зазначені відповідачем у відзиві на позов, що не є підставою вважати саму перевірку повною та об`єктивною.
01.04.2020 р., повноважним представником відповідача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання від 01.04.2020 р. вх.№3418/20-ел про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
08.04.2020 р., повноважним представником позивача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання від 08.04.2020 р. вх.№3905/20-ел про розгляд справи без участі повноважного представника позивача, із зазначенням про підтримання позовних вимог у повому обсязі.
Так, в судове засідання, призначене на 15.04.2020 р., сторони не з`явились.
Будь-яких інших заяв, клопотань, пояснень на адресу суду від представників сторін на адресу суду не надходило.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
При цьому суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 р. № 215 внесено зміни до цієї постанови, зокрема: заборонено з 00 год. 01 хв. 17 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування; з 12 год. 00 хв. 18 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р.: регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями);перевезення понад 10 пасажирів одночасно в одному транспортному засобі у міському електричному (трамвай, тролейбус) та автомобільному транспорті, що здійснює регулярні пасажирські перевезення на міських маршрутах у звичайному режимі руху; перевезення понад 10 пасажирів одночасно в автобусах, які виконують регулярні пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах в режимі маршрутного таксі; з 17 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. перевезення пасажирів метрополітенами мм. Києва, Харкова і Дніпра відповідно до рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 16 березня 2020 р.
Згідно з Протоколом №6 від 17.03.2020 Міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради, Комісія вирішила, зокрема: Призупинити на території міста Дніпра з 00.01 18.03.2020 до прийняття рішення про скасування обмежувальних заходів: 1) проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єктів критичної інфраструктури, підприємств та закладів державної і комунальної форм власності, закладів охорони здоров`я усіх форм власності; 2) роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, зокрема закладів громадського харчування (ресторанів, кафе тощо), торговельно-розважальних центрів, інших закладів розважальної діяльності, фітнес-центрів, закладів культури, торговельного і побутового обслуговування населення, крім роздрібної торгівлі продуктами харчування, пальним, засобами гігієни, лікарськими засобами, виробами медичного призначення, засобами зв`язку, товарами для тварин, провадження банківської та страхової діяльності, а також торговельної діяльності і діяльності з надання послуг з громадського харчування із застосуванням адресної доставки замовлень, з перевезення вантажним транспортом, технічного обслуговування усіх видів транспортних засобів, послуг, які надаються ветеринарними клініками за умови забезпечення відповідного персоналу засобами індивідуального захисту. 2. Заборонити роботу метрополітену у місті Дніпрі з 15.00 17.03.2020 по 03.04.2020 включно.
Також, 11.03.2020 Рада суддів України звернулася до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін. Також Рада суддів України просить громадян утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання.
17 березня 2020 року, Рада суддів України на своєму позачерговому засіданні ухвалила рішення №19, що стосується організації роботи судів та органів суддівського самоврядування з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2.
Так, у вказаному рішенні зазначено, що на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року, встановити особливий режим роботи судів України, а саме, зокрема:
- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;
- зменшити кількість судових засідань, що призначаються: для розгляду протягом робочого дня;
- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;
Крім того, Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам: рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами; утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).
Вказані обмеження та рекомендації кореспондуються із Розпорядженням голови Дніпропетровського окружного адміністративного суду №57 від 16.03.2020р. та Наказом №80 від 17.03.2020р.
Водночас, відповідно до п. 1 розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338-р «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації» визначено, що з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установити для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24 квітня 2020 року.
Так, на підставі зазначеного вище, та враховуючи розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338-р «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації», суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Комунальне підприємство «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради (КП «Дніпровський метрополітен») є юридичною особою, що підтверджується відповідними відомостями, які містяться в матеріалах справах.
В зазначеному вище акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215, контролюючим органом зроблено висновок про порушення КП "Дніпровський метрополітен" Дніпровської міської ради: ст. 2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 р. № 185/94-ВР (зі змінами та доповненнями), п.3 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» 21.06.2018 №2473-VІІІ при виконанні імпортного контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеного з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина), в частині несвоєчасного одержання робіт на суму 5 968 426,47 евро, за що на підставі ст.4 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 р. № 185/94-ВР (зі змінами та доповненнями), п.5 ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» 21.06.2018 р. №2473-VІІІ КП «ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТРОПОЛІТЕН» нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД; п.1 ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 р. № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями), за що у відповідності із п.2.7. Постанови Правління НБУ від 08.02.2000 № 49 «Про затвердження Положення про валютний контроль» (зі змінами та доповненнями) та п.2 ст. 16 Декрету КМУ від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями) (законодавчі акти, що діяли на момент вчинення порушення), підприємству нараховується штрафна санкція за порушення строків декларування валютних цінностей та іншого майна станом на 01.01.2019 р. у сумі 170,00 грн. по контракту від 13.07.2016 р. №1А, укладеному з «Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет А.Ш.» (Туреччина).
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 13.07.2016 р. між КП «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради (далі - замовник) та компанією «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш.», Туреччина (далі - підрядник) укладено контракт № 1А «Завершення будівництва метрополітену в м. Дніпропетровську на загальну суму 186 666 666,67 євро, крім того ПДВ на суму 37 333 333,33 євро.
Відповідно до умов зазначеного вище контракту №1А від 13.07.2016 р., оплата за виконані роботи на користь підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш.», Туреччина здійснювалось в євро.
Так, за рахунок кредиту Європейського банку реконструкції та розвитку (ЄБРР), залученого Україною відповідно до Кредитної угоди (Проект "Завершення будівництва метрополітену в м. Дніпропетровськ") між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку від 27.07.2012, шляхом перерахування ЄБРР кредитних коштів за заявками на їх вибірку безпосередньо на рахунок Підрядника в євро, та за рахунок кредиту Європейського інвестиційного банку (ЄІБ), залученого Україною відповідно до Фінансової угоди (Проект "Завершення будівництва метрополітену у м. Дніпропетровську") між Україною та Європейським інвестиційним банком" від 25.10.2013 р., шляхом перерахування отриманих Україною кредитних коштів з рахунку Міністерства фінансів України № НОМЕР_4 в ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" на рахунок підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А. Ш.», Туреччина в євро.
Виплата представнику - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А .Ш.», Туреччина, як компенсації податку на додану вартість здійснювалась КП «Дніпровський метрополітен» в гривні.
Судом також встановлено, матеріалами справи підтверджено, що вищезазначений контракт №1А від 13.07.2016 р., складається в відповідних томів, а саме: (далі мовою оригіналу) Том І - І. і (а) Договор Подряда , І. іі (b) Извещение об Акцепте І.ііі (с) Оферта, І.іv (d) Особые Условия Контракта І.v (е) Общие Условия Контракта; Том II - ІІ.і (і) Требования Заказчика; Том ІІІ ІІІ.і (g) Ведомости (Таблицы цен и график платежей), Том IV - ІV-(h).i Предложение Подрядчика, IV.(h).ii Прочие документы. Меморандум Предконтрактных Переговоров от 18.03.2016 г., IV.( h).iii Прочие документы. Запросы Заказчика о разъяснениях в отношении тендерного предложения и ответы Подрядчика, IV.(h).iv Прочие документы. Протокол Предварительной Встречи - Второй Этап от 29.07.2015 г., IV.( h).v Прочие документы. Протокол Разъяснительной Встречи и Меморандум о Разъяснительной Встрече от 26.11.2013 г., IV.(h).vi Прочие документы. Протокол Предварительной Встречи в рамках первого этапа тендера по Проекту "Завершение строительства метрополитена в г. Днепропетровске" от 30.05.2013 г., IV.(h).vii Прочие документы, Разъяснения Тендерных Документов Заказчиком.
Зазначений вище контракт №1А від 13.07.2016 р., разом з відповідною кількістю Томів міститься в матеріалах справи.
Водночас, суд зазначає, що в матеріалах справи містяться відомості, що між сторонами контракта №1А від 13.07.2016 р. укладено відповідні зміни до останнього, копії яких містяться в матеріалах справи, а саме: копія змін № 1 від 13.10.2016 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін №2 від 21.04.2017 р. до контракту №1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 3 від 22.02.2018 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін №4 від 28.09.2018 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 5 від 28.09.2018 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 6 від 23.01.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 7 від 23.01.2019 р. до контракту 1А від 13.07.2016 р.; копія змін №8 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 9 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; опія змін №10 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 11 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 12 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 13 від 19.03.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.; копія змін № 14 від 12.07.2019 р. до контракту № 1А від 13.07.2016 р.
КП «Дніпровський метрополітен» розрахунки за виконані роботи за контрактом №1А від 13.07.2016 р., які здійснювало Міністерство фінансів України та ЄБРР, проводились відповідно до норм ст. 2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, та на її виконання було отримано наступні висновки Міністерства економічного розвитку та торгівлі України (Мінекономрозвитку України), а саме: висновок № 304 від 24.03.2017 р. щодо визнання зовнішньоекономічного контракту №1А таким, що належить до договорів комплексного будівництва, та продовження до 31.12.2017 р. строків розрахунків в іноземнів валюті за контрактом №1А на загальну суму 18 666 666,67 євро; висновок № 918 від 01.11.2017 р. щодо визнання зовнішньоекономічного контракту №1А таким, що належить до договорів комплексного будівництва, та продовження з 31.12.2017 р. до 31.12.2018 р. строків розрахунків в іноземнів валюті за контрактом №1А на загальну суму 18 666 666,67 євро; висновок № 780 від 26.11.2018 р. щодо визнання зовнішньоекономічного контракту №1А таким, що належить до договорів комплексного будівництва, та продовження з 31.12.2017 р. до 31.12.2019 р. строків розрахунків в іноземнів валюті за контрактом №1А на загальну суму 9 157 398,85 євро.
Щодо перевіряємового періоду з 13.07.2016 р. по 31.12.2018 р. відповідно до контракту №1А судом встановлено, матеріалами справи підтверджено наступне.
28.11.2016 р. в сумі (євро) - 9 333 333,00, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2018 р. (з урахуванням Висновку №304, Висновку №918), відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 1 від 28.02.2018 р. в сумі (євро) - 7 245 607,08, № 2 від 30.04.2018 р. в сумі (євро) - 2 087 725,92, із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 12.04.2018 р. в сумі (євро) - 4 709 644,60, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 09.10.2018 р., відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 2 від 30.04.2018 р. в сумі (євро)-1 578 781,07, № 3 від 02.07.2018 р. в сумі (євро) - 2 035 915,75 , № 4 від 01.10.2018 р. в сумі (євро) - 1 094 947,78 , із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 21.12.2016 р. в сумі (євро) - 9 333 333,67, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2018 р. (з урахуванням Висновку №304, Висновку №918), відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 4 від 01.10.2018 р. в сумі (євро) - 894 932,56; № 5 від 01.11.2018 р. в сумі (євро) - 752 371,08, №6 від 30.11.2018 р. в сумі (євро) - 976 429,08, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «6 709 600,95»; від 15.08.2018 р. в сумі (євро) - 2 383 229,54, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 15.08.2019 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «2 383 229,54»; від 16.10.2018 р. в сумі (євро) - 1 323 345,23, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 16.10.2019 р., із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 323 345,23»; від 30.11.2018 р. в сумі (євро) - 1 293 422,22, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 30.11.2019 р., із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 293 422,22». Разом сума в євро складала - 28 376 308,26, відповідно до зазначених вище актів здавання-приймання виконаних будівельних робіт за період з 13.07.2016 р. по 31.12.2018 р. сума в євро складала - 16 666 710,32, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018 (Євро) складада - 11 709 597,94.
Так, станом на 31.12.2018 р. загальна заборгованість підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш. » за розрахунками за контрактом від 13.07.2016 р. №1А складала 11 709 597,94 Євро (без ПДВ),а саме:6 709 600,95 31 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2019 р. відповідно до висновку № 780 від 26.11.2018 р., 2 383 229,54 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 15.08.2019 р.; 1 323 345,23 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 16.10.2019 р., 1 293 422,22, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 30.11.2019 р. Разом сума в євро складає 11 709 597,94.
З огляду на загальну суму, на яку з 31.12.2018 р. до 31.12.2019 р. були продовження строків, відповідно до висновку Мінекономрозвитку України №780 від 26.11.2018 р., роботи підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш.» на суму 6 709 600,95 євро, які повинні були виконанні до 31.12.2018 р. за контрактом №1А, входять до суми, на яку продовженні строки розрахунків відповідно до висновку Мінекономрозвитку України №780 від 26.11.2018 р.
Щодо перевіряємового періоду з 01.01.2019 р. по 23.08.2019 р. відповідно до контракту №1А судом встановлено, матеріалами справи підтверджено наступне.
15.08.2018 р. сума в євро - 2 383 229,54, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.08.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 7 від 02.01.2019 р. на суму в євро -530 824,18; № 8 від 31.01.2019 р. на суму в євро - 505 434,56 ; № 9 від 19.03.2019 р. на суму в євро -1 346 970,80, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 16.10.2018 р. на суму в євро - 1 323 345,23, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) -16.10.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 9 від 19.03.2019 р. на суму в євро - 1 083 257,42; № 10 від 29.03.2019 р. на суму в євро - 240 087,81, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 30.11.2018 р. на суму в євро - 1 293 422,22, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 30.11.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 10 від 29.03.2019 р. на загальну суму в євро - 297 478,74; № 11 від 27.06.2019 р. на загальну суму в євро - 995 943,48, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 21.12.2016 р. на загальну суму в євро - 6 709 600,95, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 31.12.2019 р. (з урахуванням висновків №№ 304, 918, 780), відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 11 від 27.06.2019 р.на загальну суму в євро - 190 759,13; № 12 від 27.06.2019 р. на суму в євро - 716 511,80; № 13 від 12.07.2019 р. на загальну суму в євро - 5 802 330,02, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 01.02.2019 р. на загальну суму в євро - 1 123 720,10, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 01.02.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 13 від 12.07.2019 р. на загальну суму в євро - 844 926,51; №14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро -278 793,59, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 15.02.2019 р. на загальну суму в євро - 345 035,71, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.02.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро - 345 035,71, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «0»; від 11.03.2019 р. на загальну суму в євро -328 532,46, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 10.03.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро -69 454,01, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «259 078,45»; від 16.04.2019 р. на загальну суму в євро - 1 579 648,34, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.04.2020, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 579 648,34»; від 29.05.2019 р. на загальну суму в євро - 349 418,25, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 28.05.2020 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «349 48,25»; від 06.08.2019 р. на загальну суму в євро -1 237 089,37, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) -05.08.2020 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 237 089,37»; Разом оплата суми в євро складає -16 673 042,17, сума оплати в євро відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт за даний період складає в сумі 13 247 807,76, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, сума в євро складає 3 425 234,41.
Так, станом на 23.08.2019 р. загальна заборгованість підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А. Ш.» за розрахунками за контрактом складала 3 425 234,41 Євро (без ПДВ), за яким на момент здійснення перевірки не був порушений граничний термін надходження товарів, з врахуванням висновку Мінекономрозвитку України № 780 від 26.11.2018 р., а саме: 259 078,45 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 10.03.2020 р.; 1 579 648,34 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 15.04.2020 р.; 349 418,25 євро, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) -28.05.2020 р.; 1 237 089,37 євро, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 05.08.2020 р. Разом сума в євро складає - 3 425 234,41.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що позивачем було проведено незалежну аудиторську перевірку граничних строків розрахунків за контрактом №1А протягом 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р. ТОВ «Аудиторська фірма «Інсайдер», за результатами якої складено Звіт незалежного аудитора від 27.12.2019 р. вих. № 01-19/19, яким встановлено, що під час аналізу розрахунків при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 13.07.2016 р. № 1А «Завершення будівництва метрополітену в м. Дніпропетровськ» за період з 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р. не виявлено порушень дотримання вимог валютного законодавства України. Всі розрахунки по контракту від 13.07.2016 р. № 1А «Завершення будівництва метрополітену в м. Дніпропетровськ» здійснені в межах граничних строків розрахунків за експортно-імпортними операціями, встановлених вимогами валютного законодавства України».
Правовідносини сторін, що виникають у сфері справляння податків і зборів,зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків і зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податковою контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Конституції України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР, ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземнів валюті» від 23.09.1994 р. №185/94-ВР, ЗУ «Про валюту і валютні операції» від 26.06.2018 р. №2473-VIII, Декретом КМУ від 19.02.1993 р. №15-93 «Про систему валютного регулювання т валютного контролю, Постановою Правління НБУ від 08.02.2000 №49 «Про затвердження Положення про валютний контроль» тощо.
Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Статтями 61, 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до п.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обовязку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.
Стаття 2 КАС України зазначає, що основними завданнями (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне зясування всіх обставин у справі; 5) обовязковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ч.3 ст.2 КАС України, є принцип верховенства права, який відповідно до ст.6 КАС України, полягає в наступному:суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ст. ст. 8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом ч. 4 ст. 9 КАС України суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; зясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів. Суд прийшов до висновку, що поданих сторонами доказів достатньо для встановлення обставин справи та для ухвалення судового рішення.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.
Відповідно до п.п.14.1.156 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Відповідно до ст.21 ПК України визначені обов`язки контролюючих органів, серед яких обов`язок дотримуватись Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати поршень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.
Статтею 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.
Згідно з п.55.1. ст.55 ПК України податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.Процедура адміністративного оскарження рішень органів державної податкової служби є дворівневою.
Контролюючими органами вищого рівня є Державна податкова адміністрація України - для державних податкових адміністрацій в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, які у свою чергу є контролюючими органами вищого рівня для державних податкових інспекцій (п.55.2 ст.55 ПК України).
Порядок оскарження рішень контролюючих органів визначений у ст.56 ПК України, п. 56.1 якої визначає,що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Згідно з п. 56.18. ст.56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення.
Відповідно до п.п. 61.1. ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способи здійснення податкового контролю перелічені у ст.62 ПК України, до них відноситься, зокрема, відповідно до п.62.1.3. ПК України здійснення податкового контролю шляхом проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:
отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;
платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звіт про контрольовані операції або документацію з трансфертного ціноутворення, якщо їх подання передбачено законом;
платником податків подано контролюючому органу уточнюючий розрахунок з відповідного податку за період, який перевірявся контролюючим органом;
виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;
платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення у разі, коли платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали предметом оскарження.
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки з підстав, зазначених у цьому підпункті, видається:
у разі розгляду заперечення до акта перевірки та/або додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, - контролюючим органом, який проводив перевірку;
під час проведення процедури адміністративного оскарження - контролюючим органом вищого рівня, який розглядає скаргу платника податків;
розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків;
Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень;
щодо платника податку подано скаргу:
про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит;
про ненадання таким платником податків акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит;
отримано судове рішення суду (слідчого судді) про призначення перевірки, винесену ними відповідно до закону;
контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов`язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з`ясування під час перевірки питань, що повинні бути з`ясовані під час перевірки для винесення об`єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки в цьому випадку приймається контролюючим органом вищого рівня лише у тому разі, коли стосовно посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня, які проводили документальну перевірку зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або їм повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення;
у разі отримання інформації про ухилення податковим агентом від оподаткування виплаченої (нарахованої) найманим особам (у тому числі без документального оформлення) заробітної плати, пасивних доходів, додаткових благ, інших виплат та відшкодувань, що підлягають оподаткуванню, у тому числі внаслідок неукладення платником податків трудових договорів з найманими особами згідно із законом, а також здійснення особою господарської діяльності без державної реєстрації. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали підставою для проведення такої перевірки;
у разі отримання документально підтвердженої інформації та даних, що свідчать про невідповідність умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" та/або встановлення невідповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" у порядку, передбаченому підпунктом 39.5.1.1 підпункту 39.5.1 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу;
неподання платником податків або подання з порушенням вимог пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу звіту про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення або у разі встановлення порушень під час моніторингу такого звіту або документації відповідно до вимог пунктів 39.4 і 39.5 статті 39 цього Кодексу;
отримано звіт про контрольовані операції, надісланий платником податків відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу. У такому разі перевірка проводиться виключно з питань контролю трансфертного ціноутворення;
платником податків не подано в установлений пунктом 50.3 статті 50 цього Кодексу строк уточнюючий розрахунок для виправлення помилок, виявлених за результатами електронної перевірки, проведеної за заявою платника податків;
виявлено розбіжності даних, що містяться у зареєстрованих акцизних накладних/розрахунках коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та деклараціях з акцизного податку, поданих платником акцизного податку, що реалізує пальне або спирт етиловий;
платником податків не надано для проведення зустрічної звірки інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту. Така перевірка проводиться виключно з питань, зазначених у запиті контролюючого органу.
платником податку подано заяву про проведення перевірки до поданої заявки на поповнення обсягів залишку пального відповідно до пункту 29 підрозділу 5 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.
Обмеження у підставах проведення перевірок платників податків, визначені цим Кодексом, не поширюються на перевірки, що проводяться на звернення такого платника податків, або перевірки, що проводяться у межах кримінального провадження.
Контролюючим органам забороняється проводити документальні позапланові перевірки, які передбачені підпунктами 78.1.1, 78.1.4, 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, у разі, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків.
Працівникам податкової міліції забороняється брати участь у проведенні планових та позапланових виїзних перевірок платників податків, що проводяться контролюючими органами, якщо такі перевірки не пов`язані з веденням оперативно-розшукових справ або здійсненням кримінального провадження стосовно таких платників податків (посадових осіб платників податків), що знаходяться в їх провадженні. Перевірки платників податків податковою міліцією проводяться у межах повноважень, визначених законом, та в порядку, передбаченому Законом України "Про оперативно-розшукову діяльність", Кримінальним процесуальним кодексом України та іншими законами України.
Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.
Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.
Строки проведення документальної позапланової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.
Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної позапланової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.
Порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.
Перевірка платника податків з питань повноти нарахування і сплати податків та зборів під час здійснення контрольованих операцій проводиться з урахуванням особливостей, визначених статтею 39 цього Кодексу.
Відповідно до п.85.2 ст.85 ПК України,платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
Відповідно до ст.2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземнів валюті» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), Імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.
При застосуванні розрахунків щодо імпортних операцій резидентів у формі документарного акредитиву строк, передбачений частиною першою цієї статті, діє з моменту здійснення уповноваженим банком платежу на користь нерезидента.
Строк та умови завершення імпортної операції без увезення товару на територію України визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням з Національним банком України.
Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст.4 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземнів валюті» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що зійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення
у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо резидент звертається до Експортно-кредитного агентства із заявою про невиконання або неналежне виконання нерезидентом його грошових зобов`язань за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом), що стало причиною порушення резидентом строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, зазначені строки призупиняються та пеня в період такого призупинення не стягується. У разі якщо невиконання грошового зобов`язання нерезидентом не підлягає врегулюванню Експортно-кредитним агентством відповідно до законодавства, перебіг зазначених строків поновлюється і пеня нараховується на загальних підставах (у тому числі пеня за період призупинення).
У разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними контрактами, строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.
У разі прийняття судом рішення про відмову в позові повністю або частково або припинення (закриття) провадження у справі чи залишення позову без розгляду строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, поновлюються і пеня за їх порушення сплачується за кожний день прострочення, включаючи період, на який ці строки було зупинено.
У разі прийняття судом рішення про задоволення позову пеня за
порушення строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, не сплачується з дати прийняття позову до розгляду судом.
Органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену цією статтею.
Відповідно до ст.13 ЗУ «Про валюту і валютні операції», національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Відповідно до п.1 ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 №15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (а редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), валютні цінності та інше майно резидентів, яке перебуває за межами України, підлягає обов`язковому декларуванню у Національному банку України.
Порядок і терміни декларування встановлюються Національним банком України.
Національний банк України гарантує таємницю інформації, зазначеної в пункті 1 цієї статті, відповідно до положень статті 52 Закону України "Про банки і банківську діяльність".
Відповідно до п.2.7 Постанови Правління НБУ від 08.02.2000 №49 «Про затвердження Положення про валютний контроль» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), невиконання резидентами вимог щодо порядку та строків декларування валютних цінностей та іншого майна тягне за собою таку відповідальність: порушення строків декларування - накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожний звітний період; порушення порядку декларування - накладення штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Порушенням порядку декларування є подання недостовірної інформації або перекручення даних, що відображаються у відповідній декларації, якщо такі дії свідчать про приховування резидентами валютних цінностей та майна, що знаходяться за межами України.
Неподання або несвоєчасне подання резидентами України декларації (за відсутності валютних цінностей та майна за межами України) не тягне за собою застосування фінансових санкцій.
Відповідно до п.2 ст.16 Декрету КМУ від 19.02.1993 №15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (а редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), до резидентів, нерезидентів, винних у порушенні правил валютного регулювання і валютного контролю, застосовуються такі міри відповідальності (фінансові санкції): за здійснення операцій з валютними цінностями, що передбачені пунктом 2 статті 5 цього Декрету, без одержання генеральної ліцензії Національного банку України - штраф у сумі, еквівалентній сумі (вартості) зазначених валютних цінностей, перерахованій у валюту України за обмінним курсом Національного банку України на день здійснення таких операцій, з виключенням банку із Республіканської книги реєстрації банків або без такого виключення; за здійснення операцій з валютними цінностями, що потребують одержання ліцензії Національного банку України згідно з пунктом 4 статті 5 цього Декрету, без одержання індивідуальної ліцензії Національного банку України - штраф у сумі, еквівалентній сумі зазначених валютних цінностей, перерахованій у валюту України за обмінним курсом Національного банку України на день здійснення таких операцій; за торгівлю іноземною валютою банками та іншими фінансовими установами, національним оператором поштового зв`язку без одержання ліцензії Національного банку України та (або) з порушенням порядку й умов торгівлі валютними цінностями на міжбанківському валютному ринку України, встановлених Національним банком України, - штраф у сумі, еквівалентній сумі (вартості) зазначених валютних цінностей, перерахованій у валюту України за обмінним курсом Національного банку України на день здійснення таких операцій, з виключенням банку із Республіканської книги реєстрації банків або без такого виключення; за невиконання уповноваженими банками обов`язків, передбачених пунктом 4 статті 4 цього Декрету, а також за невиконання уповноваженими банками, фінансовими установами та національним оператором поштового зв`язку обов`язків, передбачених пунктом 2 статті 13 цього Декрету, - позбавлення генеральної ліцензії Національного банку України на право здійснення валютних операцій або штраф у розмірі, що встановлюється Національним банком України; за порушення резидентами порядку розрахунків, установленого статтею 7 цього Декрету, - штраф у розмірі, еквівалентному сумі валютних цінностей, що використовувалися при розрахунках, перерахованій у валюту України за обмінним курсом Національного банку України на день здійснення таких розрахунків; за несвоєчасне подання, приховування або перекручення звітності про валютні операції - штраф у сумі, що встановлюється Національним банком України; за невиконання резидентами вимог щодо декларування валютних цінностей та іншого майна, передбачених статтею 9 цього Декрету, - штраф у сумі, що встановлюється Національним банком України.
Санкції, передбачені цим пунктом, застосовуються Національним банком України та за його визначенням - підпорядкованими йому установами. Оскарження дій щодо накладення стягнень провадиться у судовому порядку.
Суми стягнених штрафів спрямовуються до державного бюджету України.
Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України та надаючи оцінку доводам сторін, як викладених в заявленій позовній заяві та відзиві до неї, так і в поясненнях, які містяться в матеріалах справи, суд виходить з наступного.
Як встановлено судом та підтведжено доказами, наявними в матеріалами справи, висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки відсутнє їх підтвердження будь-якими належними і допустимими доказами в розумінні ст. ст.73-76 КАС України, та в контексті предмета перевірки.
Судом при розгляді зазначеної справи було встановлено наступне.
Висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215, про порушення Комунальним підприємством «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради (КП «Дніпровський метрополітен») податкового законодавства були зроблені без належного дослідження первинних документів КП «Дніпровський метрополітен».
Так, доводи представника контролюючого органу, щодо продовження строків розрахунків за контрактом від 13.06.2016 р. №1А несвоєчасно отримано будівельних робіт на загальну суму 5968426,47 євро, що знайшли своє віображення в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215 спростовується наступним.
Повноважним представником контролюючого органу як в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215, так і під час судового розгляду справи не будо обгрунтовано у відповідності норм ст.ст. 73 - 77 КАС України будь-якими належними та допустимими доказами, саме суму в розмірі 5968426,47 євро, не було й зазначено номерів та актів виконаних робіт з загальною вартістю яких складається прострочена сума.
При цьому, судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що дійно КП «Дніпровський метрополітен» розрахунки за виконання робіт за контрактом №1А від 13.07.2016 р. проводились відповідно до норм ст.2 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземнів валюті» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), якою визначно, що Імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, оскільки, як встановлено під час судового розгляду справи на її виконання протягом дії контракту №1А від 13.07.2016 р. було отримано наступні висновки Міністерства економічного розвитку та торгівлі України, а саме: висновок № 304 від 24.03.2017 р. щодо продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями на загальну суму 18 666 666,67 євро; висновок № 918 від 01.11.2017 р. щодо продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями на загальну суму 18 666 666,67 євро; висновок № 780 від 26.11.2018 р. щодо продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями загальну суму 9 157 393,85 євро.
Водночас, суд зазначає, що граничний строк розрахунків за експортно-імпортними операціями за період з 13.07.2016 р. по 23.08.2019 р. регламентується наступними нормативно-правовими актами, а саме: 120 календарних днів в період до 15.12.2016 р.: п. 1 Постанови Національного банку України від 14.09.2016 № 386 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України»; 120 календарних днів в період з 16.12.2016 р. по 25.05.2017 р.: п. 1 Постанови Національного банку України від 13.12.2016 р. № 410 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України»; 180 календарних в період з 26.05.2017 р. по 06.02.2019 р.: ст. 2 ЗУ від 23.09.1994 № 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті»; 365 календарних днів в період з 07.02.2019 р. - 365 календарних днів: п. 21 розділу II «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5.
Судом встановлено, та не заперечувалось контролюючим органом, що знайшло своє відображення в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215, що до 31.12.2018 р. було відсутнє порушення граничного строку надходження товарів (виконання робіт) за контрактом №1А від 13.07.2016 р.
При цьому, стосовно періодів зазначених вище по тексту, судом встановлено виконання контракту №1А від 13.07.2016 р.
Так, щодо перевіряємового періоду з 13.07.2016 р. по 31.12.2018 р. відповідно до контракту №1А судом встановлено, матеріалами справи підтверджено наступне.
28.11.2016 р. в сумі (євро) - 9 333 333,00, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2018 р. (з урахуванням Висновку №304, Висновку №918), відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 1 від 28.02.2018 р. в сумі (євро) - 7 245 607,08, № 2 від 30.04.2018 р. в сумі (євро) - 2 087 725,92, із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 12.04.2018 р. в сумі (євро) - 4 709 644,60, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 09.10.2018 р., відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 2 від 30.04.2018 р. в сумі (євро)-1 578 781,07, № 3 від 02.07.2018 р. в сумі (євро) - 2 035 915,75 , № 4 від 01.10.2018 р. в сумі (євро) - 1 094 947,78 , із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 21.12.2016 р. в сумі (євро) - 9 333 333,67, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2018 р. (з урахуванням Висновку №304, Висновку №918), відповідно до акта здавання-приймання виконаних будівельних робіт № 4 від 01.10.2018 р. в сумі (євро) - 894 932,56; № 5 від 01.11.2018 р. в сумі (євро) - 752 371,08, №6 від 30.11.2018 р. в сумі (євро) - 976 429,08, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «6 709 600,95»; від 15.08.2018 р. в сумі (євро) - 2 383 229,54, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 15.08.2019 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «2 383 229,54»; від 16.10.2018 р. в сумі (євро) - 1 323 345,23, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 16.10.2019 р., із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 323 345,23»; від 30.11.2018 р. в сумі (євро) - 1 293 422,22, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) до 30.11.2019 р., із зазначенням сальдо Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 293 422,22». Разом сума в євро складала - 28 376 308,26, відповідно до зазначених вище актів здавання-приймання виконаних будівельних робіт за період з 13.07.2016 р. по 31.12.2018 р. сума в євро складала - 16 666 710,32, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018 (Євро) складада - 11 709 597,94.
Відтак, станом на 31.12.2018 р. загальна заборгованість підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш. » за розрахунками за контрактом від 13.07.2016 р. №1А складала 11 709 597,94 Євро (без ПДВ),а саме:6 709 600,95 31 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 31.12.2019 р. відповідно до висновку № 780 від 26.11.2018 р., 2 383 229,54 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 15.08.2019 р.; 1 323 345,23 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 16.10.2019 р., 1 293 422,22, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) до 30.11.2019 р. Разом сума в євро складає 11 709 597,94.
З огляду на загальну суму, на яку з 31.12.2018 р. до 31.12.2019 р. були продовжені строки, відповідно до висновку Мінекономрозвитку України №780 від 26.11.2018 р., роботи підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А.Ш.» на суму 6 709 600,95 євро, які повинні були виконанні до 31.12.2018 р. за контрактом №1А, входять до суми, на яку продовженні строки розрахунків відповідно до висновку Мінекономрозвитку України №780 від 26.11.2018 р.
Щодо перевіряємового періоду з 01.01.2019 р. по 23.08.2019 р. відповідно до контракту №1А судом встановлено, матеріалами справи підтверджено наступне.
15.08.2018 р. сума в євро - 2 383 229,54, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.08.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 7 від 02.01.2019 р. на суму в євро -530 824,18; № 8 від 31.01.2019 р. на суму в євро - 505 434,56 ; № 9 від 19.03.2019 р. на суму в євро -1 346 970,80, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 16.10.2018 р. на суму в євро - 1 323 345,23, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) -16.10.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 9 від 19.03.2019 р. на суму в євро - 1 083 257,42; № 10 від 29.03.2019 р. на суму в євро - 240 087,81, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 30.11.2018 р. на суму в євро - 1 293 422,22, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 30.11.2019 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 10 від 29.03.2019 р. на загальну суму в євро - 297 478,74; № 11 від 27.06.2019 р. на загальну суму в євро - 995 943,48, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 21.12.2016 р. на загальну суму в євро - 6 709 600,95, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 31.12.2019 р. (з урахуванням висновків №№ 304, 918, 780), відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 11 від 27.06.2019 р.на загальну суму в євро - 190 759,13; № 12 від 27.06.2019 р. на суму в євро - 716 511,80; № 13 від 12.07.2019 р. на загальну суму в євро - 5 802 330,02, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 01.02.2019 р. на загальну суму в євро - 1 123 720,10, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 01.02.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 13 від 12.07.2019 р. на загальну суму в євро - 844 926,51; №14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро -278 793,59, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «-»; від 15.02.2019 р. на загальну суму в євро - 345 035,71, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.02.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро - 345 035,71, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «0»; від 11.03.2019 р. на загальну суму в євро -328 532,46, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 10.03.2020 р., відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт, а саме: № 14 від 31.07.2019 р. на загальну суму в євро -69 454,01, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «259 078,45»; від 16.04.2019 р. на загальну суму в євро - 1 579 648,34, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 15.04.2020, із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 579 648,34»; від 29.05.2019 р. на загальну суму в євро - 349 418,25, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) - 28.05.2020 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «349 48,25»; від 06.08.2019 р. на загальну суму в євро -1 237 089,37, граничний термін надходження товарів (виконання робіт) -05.08.2020 р., із зазначенням сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 31.12.2018, Євро з позначкою «1 237 089,37»; Разом оплата суми в євро складає -16 673 042,17, сума оплати в євро відповідно до актів здавання-прийання виконаних будівельних робіт за даний період складає в сумі 13 247 807,76, сальдо (Дт) за розрахунками за контрактом станом на 23.08.2019 р, сума в євро складає 3 425 234,41.
Станом на 23.08.2019 р. загальна заборгованість підрядника - компанії «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ А. Ш.» за розрахунками за контрактом складала 3 425 234,41 Євро (без ПДВ), за яким на момент здійснення перевірки не був порушений граничний термін надходження товарів, з врахуванням висновку Мінекономрозвитку України № 780 від 26.11.2018 р., а саме: 259 078,45 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 10.03.2020 р.; 1 579 648,34 євро з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 15.04.2020 р.; 349 418,25 євро, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) -28.05.2020 р.; 1 237 089,37 євро, з граничним терміном надходження товарів (виконання робіт) - 05.08.2020 р. Разом сума в євро складає - 3 425 234,41.
Здійснивши системний аналіз зазначених вище доментів, копії яких містяться в матеріалах справи, врахувавши відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та додаткові пояснення до відповіді на відзив суд зазначає, що будь-якими належними ти допустимими доказами у відповідності до ст.ст. 73-77 КАС України представником відповідача не доведено факту нарахування по актам виконаних робіт на порушення строків на суму 5968426,47 євро.
Детальний аналіз сукупності всіх наданих до суду документів, які наявні в матеріалах справи ставить під сумнів висновок контролюючого органу, який знайшов своє відображення в акті перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про незаконність та необґрунтованість висновків відповідача, зазначених в акті від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215, хибність зайнятої ним позиції та невідповідність її чинному законодавству України.
Суд зазначає, що відповідач, складаючи відзив на позовну заяву по суті пред`явленого позову, фактично переклав тягар доказування у справі на суд, обмежився відтворенням у відзиві на позовну заяву окремих положень акта перевірки від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215.
Відповідачем у відзиві на позовну заяву не було наведено жодних доводів, які б свідчили про недотримання податкової дисципліни позивачем у перевіряємий період.
Натомість, позивачем з урахуванням належних письмових доказів в розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України, як доданих до позовної заяви, так і наданих до матеріалів справи під час надання відповіді на відзив та доповнень до відповіді на відзив, та долучених до матеріалів справи, детально наведених вище, спростовані доводи відповідача відповідно відзиву представника відповідача в порядку ст.77 КАС України.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необ`єктивность та недостовірність висновків Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, викладених у акті документальної позапланової виїзної перевірки Комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради (КП «Дніпровський метрополітен») від 11.09.2019 р. № 160/04-36-05-06/21927215.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір`розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.
Відповідно до платіжного доручення від 09 січня 2020 р. №11 позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 21 020,00 грн. (двадцять одна тисяча двадцять грн., 00 коп.), який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України.
Керуючись ст. ст. 242-244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Стягнути судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на користь Комунального підприємства «Дніпровський метрополітен» Дніпровської міської ради з оплати судового збору у розмірі 21 020,00 грн. (двадцять одна тисяча двадцять грн., 00 коп.).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.О. Жукова