Справа № 280/2659/19
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2020-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 квітня 2020 року

Київ

справа №280/2659/19

адміністративне провадження №К/9901/9568/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шевцової Н.В.,

суддів: Бевзенка В.М., Данилевич Н.А.,

перевірив касаційну скаргу представника Офісу Генерального прокурора на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2019 року та на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року в справі № 280/2659/19 за позовом за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Генеральна прокуратура України про стягнення середнього заробітку,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Прокуратури Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Генеральна прокуратура України, в якому з урахуванням уточненої позовної заяви просив:

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10 березня 2017 року по 21 травня 2018 року у розмірі 578705,36 грн. без утримання податків та інших обов`язкових платежів;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року у справі №808/892/17 за період з 22травня 2018 року по день розгляду позоk4;ної заяви;

- стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу.

22 жовтня 2019 року рішенням Запорізького окружного адміністративного суду позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з Прокуратури Запорізької області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10 березня 2017 по 21 травня 2018 у розмірі 497152 (чотириста дев`яносто сім тисяч сто п`ятдесят дві) гривні 20 копійок.

Стягнуто з Прокуратури Запорізької області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року у справі №808/892/17 за період з 22 травня 2018 року по 10 вересня 2019 року у сумі 832713 (вісімсот тридцять дві тисячі сімсот тринадцять) гривень 28 копійок.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

26 лютого 2020 року постановою Третього апеляційного адміністративного суду рішення суду першої інстанції скасовано та прийнято нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з Прокуратури Запорізької області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10 березня 2017 року по 21 травня 2018 року у розмірі 578705,36 грн.

Стягнуто з Прокуратури Запорізької області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року у справі №808/892/17 за період з 22 травня 2018 року по 10 вересня 2019 року у сумі 832713,28 грн.

Постанова суду в частині стягнення з Прокуратури Запорізької області на користь ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць звернена до негайного виконання.

Стягнуто з Прокуратури Запорізької області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00грн.

На вказані рішення суду першої інстанції, в частині стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року у справі №808/892/17 та на постанову апеляційного суду Офіс Генерального прокурора подав касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 02 квітня 2020 року.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Перевірив касаційну скаргу Офісу Генерального прокурора Судом встановлено, що її зміст не відповідає вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС України, оскільки третьою особою не зазначено підстав на яких подано касаційну скаргу із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Касаційна скарга містить цитування частини четвертої статті 328 КАС України, разом з тим третьою особою не зазначено, який пункт цієї норми визначено ним, як підставу касаційного оскарження у цій справі, та не наведено належних обґрунтувань наявності такої підстави.

Також зі змісту касаційної скарги встановлено, що третя особа вважає за необхідне відступити від правового висновку викладеного в постанові Верховного Суду від 24 січня 2019 року, ухваленого не адміністративній, а в цивільній справі № 760/9521/15-ц, проте не наводить обґрунтувань щодо подібності правовідносин в цій справі та цивільній справі № 760/9521/15-ц.

Крім того, у касаційній скарзі не вказано яку саме норму права (пункт, частину, статтю) закону або іншого нормативно-правового акта, застосовано судом апеляційної інстанції яка викладена у висновку Верховного Суду від якого скаржник вважає за необхідне відступити.

Так у цивільній справі № 760/9521/15-ц за результатами розгляду касаційної скарги Верховний Суд у постанові від 24 січня 2019 року виклав висновок щодо застосування статті 236 КЗпП України.

Разом з тим, касаційна скарга містить посилання на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування статті 236 КЗпП України.

Згідно з вимогами частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження, а за змістом частини першої статті 341 КАС України, за винятком частини третьої цієї статті КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Таким чином межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, зазначеними скаржником, та викладеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Отже у разі не зазначення в касаційній скарзі підставу (підстави), на якій подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) (пункт 4 частини другої статті 330 КАС України) така касаційна скарга має бути залишена без руху.

Крім того, з матеріалів касаційної скарги встановлено, що вони оформлені без дотримання вимог частини четвертої статті 330 КАС України, а саме до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Згідно підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 01 січня 2019 року - 1921 грн. 00 коп.

Позивачем у справі заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, 1 відсоток розміру яких (4971,5+8327,1) перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з дати звернення до суду першої інстанції та зі змісту позовних вимог, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 19 210 грн (200% від 5*1921).

Згідно із частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом сплати судового збору на реквізити: Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; Банк отримувача: Казначейство України; Код банку отримувача (МФО): (ЕАП) 899998; Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; Код класифікації доходів бюджету: 22030102; Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055); Призначення платежу*: 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням відповідачу строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції уточненої касаційної скарги із зазначенням підстав на яких подано касаційну скаргу із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), з належним її обґрунтуванням та направлення документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30 березня 2020 року», яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодекс законів про працю тощо.

Суд звертає увагу на те, що вказаним законом доповнено розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»

Враховуючи наведене, Суд вважає за необхідне встановити строк на усунення недоліків касаційної скарги, надавши Офісу Генерального прокурора строк тривалістю десять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись статтями 3, 169, 329-332, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника Офісу Генерального прокурора на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2019 року та на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року в справі № 280/2659/19 за позовом за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Генеральна прокуратура України про стягнення середнього заробітку залишити без руху.

Надати третій особі строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги тривалістю десять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити третій особі, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.В. Шевцова

Судді В.М. Бевзенко

Н.А. Данилевич