Справа № 280/5928/19
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

06 квітня 2020 року ( 10 год. 46 хв.)Справа № 280/5928/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Конишевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бойко К.О.,

представників сторін:

позивача - Зелена Р.В.,

відповідача -Веремєєнко Л.М.,

третьої особи 1 - Бакум Д.О.,

третьої особи 2- не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «7 днів Запоріжжя» (69037, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б.202, )

до Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 206, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, б.50, )

Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М.Білоконя (01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, б.26, )

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «7 днів Запоріжжя» (далі - позивач ) до Запорізької міської ради (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі - третя особа), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» від 30.06.2015 №7.

Ухвалою суду від 09.12.2019 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 08.01.2020.

Протокольною ухвалою суду від 08.01.2020 відкладено підготовче засідання на 21.01.2020.

Ухвалою суду від 21.01.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 18.02.2020. Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача- Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М.Білоконя.

Протокольною ухвалою суду від 18.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 24.03.2020.

У зв`язку з тим, що суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В. перебувала лікарняному в період з 17.03.2020 по 26.03.2020 включно судове засідання відкладалося на 06.04.2020.

В обґрунтування позову позивач послався на те, що 30.06.2015 відповідач прийняв рішення № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», яким затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, виконану Державним підприємством Українського державного науково-дослідного інституту проектування міст «Діпромісто» ім. Ю.М. Білоконя. Позивач зазначає, що є землекористувачем відповідно до рішення Запорізької міської ради від 29.08.2018 № 59/78 «Про надання TOB «7 днів Запоріжжя» у користування на умовах оренди земельної ділянки по пр. Соборному, 202, для розташування готельного комплексу», відтак є суб`єктом застосування рішення відповідача про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя. Останнє, на думку позивача, є протиправним, оскільки прийнято з порушенням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», неправильного обрахування площі міста Запоріжжя під час визначення одного квадратного метра площі міста Запоріжжя та неврахування локального фактору «земельна ділянка розташована в зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря». Враховуючи, що завищена нормативна грошова оцінки призводить до економічних втрат позивача, він оскаржив рішення відповідача про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя до суду.

Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній у задоволенні позову просить відмовити, посилаючись, зокрема, на те, що позивач не виконав зобов`язань, покладених на нього рішенням Запорізької міської ради від 29.08.2018 №59/78 щодо оформлення договору оренди землі у встановленому законом порядку. За твердженням відповідача, позивач не є землекористувачем земельної ділянки і його права оскаржуваним рішенням не порушені. Відповідач також спростовує посилання позивача на порушення Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», оскільки фактично всі вимоги цього закону було дотримано при прийняті оскаржуваного рішення. Щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя, то, на думку відповідача, вона не є регуляторним актом, також вона не є і додатком до оскаржуваного рішення. Крім того, позивач вважає безпідставними доводи позивача про помилковість зазначеної у технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя площі міста, посилаючись на звітні дані Головного управління Держземагенства у Запорізькій області щодо площі забудованих земель міста, які є базовою інформацією. Також відповідач спростовує твердження позивача щодо незастосування при затвердженні нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя коефіцієнтів впливу локальних факторів, оскільки пунктом 6 оскаржуваного рішення враховано локальний понижуючий фактор - розташування земельної ділянки в санітарно- захисній зоні, із застосуванням коефіцієнту КмЗ-0,80.

Третя особа Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області з позовом також не погодилась і у письмових пояснення зазначила, що технічна документація з нормативної грошової оцінки м. Запоріжжя була розроблена в повному об`ємі та у відповідності до Порядку нормативної оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури Укрїни та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11, пройшла обов`язкову державну експертизу землевпорядної документації, згідно з висновком якої оцінена позитивно, що дає можливість стверджувати про її відповідність вимогам і нормам чинного законодавства. Також письмові пояснення містять доводи щодо відповідності оскаржуваного рішення вимогам Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», відсутності суперечностей щодо площі міста. Ці доводи аналогічні викладеним відповідачем у відзиві. Відтак, третя особа просить у задоволенні позову відмовити.

Позивач скористався своїм правом на відповідь на відзив, в якій наполягав на тому, що не дивлячись на відсутність договору оренди земельної ділянки, він є землекористувачем. Позивач вважає, що регуляторним нормативним актом є не тільки оскаржуване рішення, а й технічна документація з нормативної грошової оцінки м. Запоріжжя, тому твердження відповідача про протилежне є помилковими. Позивач звертає увагу, що ні в тексті Пояснювальної записки до Технічної документації, ні у Висновку державної експертизи немає посилань на дані Державної статистичної звітності, на які посилається відповідач.

20.01.2020 позивач надав суду заяву про доповнення підстав позову, в якій зазначає, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не отримала позитивного висновку державної експертизи, оскільки в п. 10 Висновку державної землевпорядної документації від 29.05.2014 № 575-14 викладено зауваження та пропозиції до землевпорядної документації, а в п. 11 надано підсумкову оцінку результатів державної експертизи: «технічна документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам та повертається на доопрацювання». Проте, жодного запису на Висновку експертизи, що б посвідчував факт внесення виправлень, врахування зазначених у висновку зауважень та пропозицій, немає. Позивач вважає, що це свідчить про її очевидну невідповідність технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя законодавству України, а, отже Запорізька міська рада не мала права її затверджувати.

У судовому засіданні 06.04.2020 представники сторін підтримали свої правові позиції і надали суду пояснення, аналогічні тим, що викладені в заявах по суті.

У судовому засіданні 06.04.2020 справу розглянуто, проголошено вступну і резолютивну частину рішення.

Заслухавши доводи учасників процесу, ознайомившись з письмово викладеними позиціями сторін, дослідивши подані документи і матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Матеріалами справи підтверджується, що на підставі рішення Запорізької міської ради № 26 від 25.02.2013 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік» Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради видано завдання ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя (далі - ДП УДНДІ «Дніпромісто») на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у). З зазначеного завдання вбачається, що воно є додатком № 3 до договору № 591-07-2013 від 09.09.2013.

Суд вважає встановленим, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста була виконана ДП УДНДІ «Дніпромісто» у 2013 році.

29.05.2014 на замовлення ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок державної експертизи землевпорядної документації №575-14, згідно якого технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя повертається на доопрацювання. Також на висновку міститься штамп із написом «Зауваження враховані» та печатка, з підписом без зазначення прізвища та посади особи.

30.06.2015 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» (далі - Рішення), яким затверджено вищезазначену технічну документацію, схему основних агровиробничих груп грунтів згідно з матеріалами технічної документації, затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя станом на 01.01.2013, економіко-планувальне зонування території міста Запоріжжя, значення коефіцієнтів місце розташування км2, значення коефіцієнтів впливу локальних факторів Км3, введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста з 01.01.2016.

29.08.2018 Запорізькою міською радою прийнято рішення №59/78 «Про надання TOB «7 днів Запоріжжя» у користування на умовах оренди земельної ділянки по пр. Соборному, 202 для розташування готельного комплексу».

Пунктом 3 зазначеного рішення договір оренди землі від 08.06.2010 №93 між сторонами розірвано.

Пунктом 5.1. рішення № 59/78 від 29.08.2018 зобов`язано позивача після прийняття даного рішення у чотиримісячний термін отримати витяг щодо нормативної грошової оцінки земель, укласти з Запорізькою міською радою договір оренди землі, подати його на державну реєстрацію, одержати в установленому законодавством порядку.

09.08.2019 позивачем отримано витяг № 2671/207-19 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Вирішуючи питання щодо права позивача на оскарження Рішення , суд керується, зокрема, частиною 2 ст. 264 КАС України, яка визначає, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Крім того, суд враховує, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Також , статтею 55 Конституції України визначено, що права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Право на розгляд справи означає право особи звернутися за захистом до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. Обов`язковою умовою дотримання цього права є те, що особі має бути забезпечена можливість реалізації зазначених прав без будь-яких обмежень, перешкод чи ускладнень. Можливість людини без перепон одержати судовий захист є головним змістовним аспектом поняття доступу до правосуддя.

На момент звернення до суду, позивач на підставі рішення Запорізької міської ради № 59/78 від 29.08.2018 отримав право на укладання договору оренди земельної ділянки за адресою: м. Запоріжжя, проспект Соборний, 202, замовив і отримав витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. При цьому, нормативна грошова оцінка земельної ділянки, яка стане об`єктом оренди, визначена відповідно до технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, затвердженої оскаржуваним Рішенням. Зазначене, на думку суду, свідчить про те, що позивач є особою, до якої після укладання договору оренди землі буде застосовано Рішення, а отже відповідно до частини 2 статті 264 КАС України має право на оскарження Рішення.

Оцінюючи доводи позивача щодо порушення відповідачем Закону України від 11.09.2003 № 1160-IV «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 1160-IV ) при прийняті Рішення, яке полягало в тому, що технічна документація, що є частиною регуляторного акту, не була оприлюднена в установленому законом порядку, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 № 1378-IV (з наступними змінами та доповненнями, далі - Закон № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

За приписами частин першої, четвертої статті 23 Закону № 1378-IV, технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Згідно із частиною 12 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (з наступними змінами та доповненнями, далі - Закон № 280/97-ВР) акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» ( далі- Закон № 1160-IV).

Відповідно до статті 1 Закону № 1160-IV регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання; прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Системний аналіз вказаних положень законів дає підстави дійти висновку, що оскаржуване Рішення є регуляторним актом, оскільки прийняте уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінює норми права, поширюється на невизначене коло осіб (платників податку з плати за землю, орендарів земельних ділянок, коло яких не є конкретно визначеним, оскільки рішення не персоніфікує коло суб`єктів, на які поширюється його дія) та спрямоване на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.

Крім того, правова позиція про те, що рішення органу місцевого самоврядування про затвердження нормативної грошової оцінки земель населеного пункту є нормативно-правовим регуляторним актом висловлена у постанові Великої палати Верховного Суду від 08.05.2018 року у справі № 461/8220/13-а та в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховується при вирішенні справи.

Виходячи з цього, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

На підставі положень статті 20 Закону № 1378-IV , за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація із землеустрою, відповідно до вимог Закону України від 22.05.2003 № 858 «Про землеустрій» (далі Закон № 858).

Статтею 7 Закону № 1378-IV розробниками технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є особи, які згідно із Законом України «Про землеустрій» мають право на здійснення діяльності у сфері землеустрою

Статтею 26 Закону № 858 встановлено, що розробниками документації із землеустрою є юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів-землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою, та фізичні особи підприємці, які володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та є сертифікованими інженерами-землевпорядниками, відповідальними за якість робіт із землеустрою. Згідно зі статтею 28 цього ж Закону розробники документації із землеустрою за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією, несуть відповідальність, передбачену договором і законом.

Заходи, передбачені затвердженою в установленому порядку документацією із землеустрою, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, власниками землі, землекористувачами, у тому числі орендарями (стаття 20 Закону Закон № 1378-IV ).

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, що подається платником податку до контролюючому органу за місцезнаходженням та місцем розташування земельної ділянки разом із декларацією такого платника податку, з уточненою інформацією про площу земельної ділянки, а також відомості про наявність земельних ділянок (стаття 20 Закону № 1378, статті 288 та 295 Податкового кодексу України).

Стандартом СОУ ДКЗР 2:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» передбачені три складові технічної документації з нормативної грошової оцінки земель сільських населених пунктів: пояснювальна записка, графічні матеріали, додатки.

Отже, виходячи з положень Земельного та Податкового кодексів України, Законів України «Про оцінку земель», «Про землеустрій» органи місцевого самоврядування виступають лише замовниками робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та на пленарних засіданнях лише затверджують технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.

З огляду на викладене і враховуючи, що сама по собі технічна документація не розроблялася Запорізькою міською радою, як регуляторним органом, суд дійшов висновку, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не є регуляторним актом в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Щодо оскаржуваного Рішення, то матеріали справи підтверджують законність та правомірність дій Запорізької міської ради при проведенні регуляторної процедури, з огляду на наступне.

Згідно статті 9 Закону № 1160-IV кожен проект регуляторного акту оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань. Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону. У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта. Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.

Статтею 34 Закону № 1160-IV визначені особливості розгляду сільською, селищною, міською, районною у місті, районною, обласною радою проектів регуляторних актів, зокрема, встановлено, що кожен проект регуляторного акта, що внесений на розгляд до сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, подається до відповідальної постійної комісії для вивчення та надання висновків про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону. Відповідальна постійна комісія забезпечує підготовку експертного висновку щодо регуляторного впливу внесеного проекту регуляторного акта, який разом з цим проектом та підписаним аналізом регуляторного впливу подається до уповноваженого органу для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики. При представленні на пленарному засіданні сесії ради проекту регуляторного акта голова відповідальної постійної комісії доповідає висновки цієї постійної комісії про відповідність проекту регуляторного акта вимогам статей 4 та 8 цього Закону, а також пропозиції уповноваженого органу разом з рішенням постійної комісії щодо їх врахування.

Відповідачем на підтвердження виконання вимог Закон № 1160-IV надано, зокрема, висновок постійної комісії Запорізької міської ради з питань розвитку підприємництва, торгівлі, побутового обслуговування та захисту прав споживачів про відповідність проекту регуляторного акту від 12.11.2014 №02/11-14, яким запропоновано направити проект рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» до Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва для підготовки у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку пропозицій щодо удосконалення проекту регуляторного акту відповідно до принципів державної регуляторної політики.

Також, суд дослідив лист виконавчого комітету Запорізької міської ради № 08/02-32/03770 від 20.11.2014, яким останній направив на адресу Державної служби України з питань регуляторної політики та розвитку підприємницької діяльності проект регуляторного акту - проект рішення міської ради «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», аналіз регуляторного впливу та висновок про відповідність проекту регуляторного акту для розгляду та надання пропозицій щодо удосконалення проекту відповідно до принципів державної регуляторної політики. Лист містить вказівку, що по зазначеному проекту рішення міської ради завершено процедуру з підготовки та розгляду регуляторних актів з дотриманням вимог Закону.

Листом від 08.12.2014 вих.№9574/0/20-14 Державна служба України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва повідомила Запорізьку міську раду про те, що проект рішення та аналіз регуляторного впливу до нього розроблено у відповідності до вимог статей 4, 8 Закону № 1160-IV та постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 №308 «Про затвердження методик проведення аналізу впливу та відстеження результативності регуляторного акту». Пропозиції щодо вдосконалення Проекту рішення та аналізу регуляторного впливу до нього відповідно до принципів державної регуляторної політики відсутні.

До матеріалів справи долучено копію випуску газети Запорізької міської ради «Запорозька Січ» від 24.06.2014 №130 (5589), в якому опубліковано проект рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя», пояснювальну записку до нього і аналіз регуляторного впливу рішення.

Оскаржуване Рішення разом з додатками було опубліковано в газеті «Запорозька Січ» 14.07.2015 №121 (5847).

Зазначене дає підстави для висновку, що при прийнятті оскаржуваного Рішення відповідач дотримався вимог Закону № 1160-IV. При цьому суд відхиляє доводи позивача, що не опублікувавши технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, відповідач порушив приписи Закону № 1160-IV, оскільки, як вже зазначалось вище, суд вважає, що ця технічна документація не є регуляторним актом в розумінні Закону № 1160-IV.

Вирішуючи питання щодо наявності в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, яка затверджена оскаржуваним Рішенням, суперечливих даних, зменшення площі території, взятої за основу під час здійснення такого розрахунку, суд дійшов таких висновків.

Позов містить посилання на невідповідність між площею міста, зазначеній у завданні на виконання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, пояснювальній записці до технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (33150, 89 га) і площею міста, зазначеній у рішенні № 53 Запорізької міської ради від 06.12.2006 (34516, 6917 га).

Оцінюючи ці доводи позивача, суд враховує, що згідно із частиною 1 статті 174 Земельного кодексу України рішення про встановлення і зміну меж районів і міст приймається Верховною Радою України за поданням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, Київської чи Севастопольської міської ради.

Відповідно до листа Управління Держгеокадастру у Запорізькому районі Запорізької області від 02.02.2016, який міститься в матеріалах справи, межа міста Запоріжжя була встановлена Постановою Ради Міністрів УРСР від 12.07.1958 № 735. Розширення меж міста відбувалось на підставі Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 23.05.1969 № 1939- VII; Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 24.09.1979 № 5134-ІХ; Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 10.05.1978. Відповідно до Указу Президії Верховної Ради УРСР "Про розширення межі м. Запоріжжя" від 16.06.1988 №6039-ХІ, постановлено включити до межі міста Запоріжжя частину території Вільнянського і Запорізького районів загальною площею 1137,7 га, яку за генеральним планом розвитку міста передбачається використати під промислове та житлове будівництво. Загальна площа міста склала 33 150,89 га.

Щодо інформації про площу міста Запоріжжя, яка міститься у рішенні Запорізької міської ради № 53 від 06.12.2006 (34516,6917 га), яким затверджено проект землеустрою щодо зміни меж м. Запоріжжя, то оскільки Верховною радою України будь - яких рішень про затвердження межі міста Запоріжжя у розмірі 34516,6917 га не приймалося, це рішення не є підставою для визначення меж міста.

Позивач також звертає увагу суду, що в пояснювальній записці до оскаржуваного рішення зазначається, що для розрахунку показника забудованих земель міста Запоріжжя було використано звітні дані Головного управління Держземагенства у Запорізькій області, згідно з якими територія міста Запоріжжя взагалі складає 29391, 45 га, що свідчить, на думку позивача, про суперечливість використаних при виготовленні технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя даних.

Суд вважає слушними заперечення відповідача в цій частині, з огляду на наступне.

Основою для грошової оцінки земельної ділянки є визначення вартості 1 кв.м. земель в середньому по місту. Вона дає узагальнені уявлення про реальні переваги розміщення в тому чи іншому населеному пункті і є вихідною базою при наступній диференціації міських земель за споживчою привабливістю в межах населеного пункту. Середня (базова) вартість земель населеного пункту відображає результат дії зовнішніх і внутрішніх факторів, рентоутворення на рівні населеного пункту.

Визначення середньої (базової) вартості земель міста наведено у розділі 3 технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя.

Згідно з пунктом 2 Методики нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1278 об`єктом нормативної грошової оцінки земель є земельна ділянка, що використовується за функціональним призначенням незалежно від того, до якої категорії вона віднесена (крім земельної ділянки сільськогосподарського призначення).

Базовою інформацією для обчислення витрат на освоєння та облаштування в розрахунку на 1 кв.м. є оціночна територія, яка дорівнює площі забудованої території населеного пункту (Таблиця 2 та Додаток Г до Стандарту Держкомзему СОУ ДКЗР 0032632-012:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Держкомзему від 24.06.2009 №335 та зареєстрованого Державним підприємством «Український науково - дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» за №32595752/1927 від 10.09.2009), а вихідними даними площі населеного пункту при розрахунках середньої (базової) вартості є Державна статистична звітність (форма 6-зем).

Як вже зазначалось, територія міста Запоріжжя складає 33150,89га. Для розрахунку показника площі забудованих земель міста згідно Стандарту Державного комітету України із земельних ресурсів: «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» СОУ ДКЗР 0032632-012:2009 (додаток А1 (обов`язковий) та додаток Г (обов`язковий) було використано звітні дані Головного управління Держземагентства у Запорізькій області (Форма 6-зем на 01.01.2013), згідно яких територія міста Запоріжжя складає 29391.45га

Відповідно до Додатку Г Технічної документації «Структура земель м. Запоріжжя, які визначаються для розрахунку середньої вартості одного квадратного метра земель» було взято територію міста Запоріжжя у встановлених межах 29391,4500га, згідно форми 6-зем.

Згідно вказаного вище Стандарту, площа території, яка приймається для визначення середньої (базової") вартості 1 кв.м міста - склала 20559,8471га (це площа забудованої території населеного пункту).

Територія, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста склала 12591,0429га. - це не забудована територія, а саме: сільськогосподарські угіддя (крім земель, які є присадибними ділянками), ліси та лісо вкриті площі, відкриті заболочені землі, відкриті землі без рослинного покриву, залізниця, під аеропортами та відповідними спорудами, землі, зайняті відкритими розробками, породними відвалами, води) - загальною площею 8 831,6029га, та перспективні території, що складають 3759,44га, які на сьогодні є вільним від забудови.

Оскільки перспективні території, вільні від забудови - площею 3759,44га не входили до складу земель за формою державної статистичної звітності з земельних ресурсів 6-зем, а були заявленими Запорізькою міською радою згідно Генерального плану м. Запоріжжя, вони не були включені до загальної території міста Запоріжжя у встановлених межах (за формою 6-зем) - площею 29391,4500га, але включені до загальної площі території, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м земель міста - 12591,0429га. ,

Тобто, в матеріалах справи відсутні докази того, що в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя, затвердженої оскаржуваним рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» містяться будь - які суперечливі дані щодо площі земель міста Запоріжжя.

Суд погоджується з відповідачем і щодо правомірності неврахування при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м. земель міста Запоріжжя, земель, зайнятих відкритими розробками, породними відвалами, площа яких склала 501,6724га.

При цьому суд виходить із того, що грошова оцінка земель населених пунктів базується на рентному підході. У населених пунктах рентний дохід виникає, перш за все, завдяки зручності місця розташування земельної ділянки та рівню її інфраструктурного облаштування.

На час прийняття оскаржуваного Рішення механізм визначення нормативної грошової оцінки земель був врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 року №18/15/21/11 (далі - Порядок).

Пунктом 3.1 Порядку визначено, що в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно- геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Таким чином, при проведенні нормативної грошової оцінки забудованих територій оцінюється місцезнаходження населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; відносно основних магістральних шляхів місцевого, обласного та міждержавного значення, залізничних станцій. Характеризуються річки, струмки та інші водойми, які розташовані та території населеного пункту, їх назви, місце розташування, характерні особливості, компактність і конфігурація. Проводиться аналіз існуючого використання земель на території населеного пункту по землекористувачах та категоріях земель..

Отже, оскільки землі, зайняті відкритими розробками, породними відвалами, шахтами не створюють рентного доходу, вони не беруться до розрахунку при визначенні базової вартості 1 кв.м земель.

Також суд встановив безпідставність тверджень позивача про не врахування під час прийняття оскаржуваного рішення санітарно - гігієнічного фактору «Земельна ділянка розташована в зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря», який є рентопонижуючим локальним фактором.

Таблицею 1.7. Порядку передбачені локальні коефіцієнти на місцеположення земельної ділянки в межах економіко - планувальної зони. Зокрема, санітарно - гігієнічні фактори: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно - захисній зоні (значення коефіцієнта - 0,80-0,96); місцезнаходження земельної ділянки у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (значення коефіцієнта - 0,80-0,95). Примітка: дані коефіцієнти застосовуються для земельних ділянок, на яких розташовані виробничі та інші об`єкти, які не є джерелами відповідного виду забруднення.

Пунктом 6 Рішення затверджено значення коефіцієнтів впливу локальних факторів Км3 згідно з додатком 2.

В свою чергу, в додатку 2 до Рішення встановлено значення коефіцієнтів впливу локальних факторів КмЗ, зокрема, до земельних ділянок, розташованих в санітарно - захисній зоні від промислових та комунальних підприємств та земельних ділянок, розташованих в зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря, застосовується коефіцієнт КмЗ-0,80.

Отже, цей рентопонижуючий локальний фактор врахований при прийнятті оскаржуваного Рішення.

Надаючи правову оцінку посиланням позивача на те, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя не отримала позитивного висновку державної експертизи, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок підлягає обов`язковій державній експертизі, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Державна експертиза технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок проводиться відповідно до Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 03.12.2004 №391, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21.12.2004 за № 1618/10217.

Відповідно до підпункту 3.5.3. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, підготовлені висновки державної експертизи повинні зводитись до трьох можливих варіантів:

землевпорядна документація в цілому відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (у разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок);

землевпорядна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання (по справі, яка розглядається був саме такий висновок;

землевпорядна документація, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується.

За приписами підпункту 3.5.7. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, висновки державної експертизи землевпорядної документації після їх підпису експертами, керівником експертного підрозділу та затвердження керівництвом Держкомзему України, Рескомзему АР Крим, обласних, Київського і Севастопольського міських головних управлінь земельних ресурсів, скріплені гербовою печаткою, є обов`язковим для прийняття до розгляду замовником.

Усунення зауважень та внесення виправлень, виявлених в результаті державної експертизи, здійснюють розробники землевпорядної документації та інші суб`єкти, що допустили порушення вимог чинного законодавства України, встановлених норм і правил при підготовці об`єкта державної експертизи або його окремих складових частин (підпункт 3.5.8. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації).

Підпунктом 3.5.9. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації передбачено, що контроль за усуненням зауважень державної експертизи здійснюють виконавці експертизи (експерти) чи, за їх дорученням, керівники підпорядкованих територіальних органів земельних ресурсів. Факт внесення виправлень, врахування зазначених у висновку зауважень та пропозицій посвідчується відповідним записом на висновку експертизи керівника експертного підрозділу або керівника підпорядкованого територіального органу земельних ресурсів, на якого покладено контроль за усуненням зауважень державної експертизи.

Як встановлено судом роботи з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя здійснено державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя у 2013 році.

29.05.2014 на замовлення ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок державної експертизи землевпорядної документації №575-14, за яким технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя повертається на доопрацювання.

Підставою для повернення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя на доопрацювання була необхідність долучення документального підтвердження площі, зазначеної в рішенні Запорізької міської ради шостого скликаній тридцять другої сесії від 25.02.2013 №26 та в завданні на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, а також обґрунтування складу угідь земель інші - 3759,44га (Додаток Г) територія, яка не враховувалась при визначенні середньої (базової) вартості 1 кв.м. земель міста.

На виконання вимог державної експертизи, для усунення зауважень Запорізькою міською радою розробнику Технічної документації було надано рішення Запорізької міської ради від 25.02.2013 №26 «Про затвердження Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік», яке було підставою для виконання робіт з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя. Згідно п. 5 Програми розвитку земельних відносин у місті Запоріжжя на 2013 рік площа земель, яка потребує нормативної грошової оцінки становить 33150,89га, площа земель, по яких буде складена технічна документація щодо нормативної грошової оцінки земель міста - становить 33150,89га.

Згідно Завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя (код за ДК 016:2010 74.90.2 Послуги професійні, технічні та комерційні, інші, н.в.і.у.) площа населеного пункту складає 33150,89га.

Листом від 03.06.2014 №01/02-21/01646, на ім`я директора ДП УДНДЇПМ «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя Шпилевського І.І. Запорізька міська рада повідомила, що відповідно до зауважень, викладених у висновку державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2014 №575-14, перспективна територія м. Запоріжжя складає 33150,89га, згідно рішення Запорізької міської ради від 25.02.2013 та завдання на надання послуг з виконання нормативної грошової оцінки. В існуючих межах міста, згідно даним Головного управління Держземагентства у Запорізькій області (форма 6-зем) станом на 01.01.2013 площа складає 29391,45га. Перспективні території, що складають 3759,44га на сьогодні є вільними від забудови.

Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 29.05.2014 №575-14 містить напис Державного агентства земельних ресурсів України про врахування зауважень, засвідчений печаткою установи. Суд вважає, що цей напис узгоджується з пунктом 3.5.9. Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації і є свідченням того, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя погоджена органом, повноважним на проведення державної експертизи землевпорядної документації.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення позову.

Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову, керуючись положеннями статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору не підлягають відшкодуванню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «7 днів Запоріжжя» (69037, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б.202, ) до Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 206, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, б.50, ), Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М.Білоконя (01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, б.26, ) - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення..

Відповідно до абзацу 1 пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.

Рішення виготовлено в повному обсязі 14.04.2020.

Суддя О.В. Конишева