Справа № 1.380.2019.004305
Суддя: Макарик Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2020-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

09 квітня 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.004305 пров. № А/857/4093/20

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Макарик В. Я., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року у справі № 1.380.2019.004305 за адміністративним позовом Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року задоволено адміністративний позов Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Міністерство юстиції України подало апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим статтею 296 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки до неї не додано документа про сплату судового збору та пропущено строк апеляційного оскарження.

Ставки судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2019 року становить 1921 грн.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Адміністративний позов в даній справі містить вимоги немайнового характеру.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, розмір судового збору який підлягав сплаті при поданні позовної заяви становить 1921 грн 00 коп.

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 2881 грн 50 коп.

Вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунений шляхом надіслання до Восьмого апеляційного адміністративного суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 2881 грн 50 коп. за наступними реквізитами «Отримувач коштів - УК у Галицькому районі м.Львова; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA1013004; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; код платника; судовий збір; № справи; Восьмий апеляційний адміністративний суд».

За таких обставин, відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаного недоліку.

Також слід роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліку апеляційної скарги у встановлений строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України така буде їй повернута.

Щодо строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції слід зазначити насткпне.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення проголошено 19 листопада 2019 року, копію якого отримано скаржником 27 грудня 2019 року.

Ухвалами Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року та 26 лютого 2020 року апеляційні скарги повернуто апелянту у зв`язку з недотриманням ст. 298 КАС України.

Звертаючись втретє до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 03 березня 2020 року на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 лтстопада 2019 року, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення від 19 листопада 2019 року апелянтом отримано 27 грудня 2019 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 148), тобто, останнім днем подання апеляційної скарги фактично є 26 січня 2020 року.

Звертаючись до суду апеляційної інстанції втретє з апеляційною скаргою 03 березня 2020 року (що підтверджується відбитком штампу Львівського окружного адміністративного суду), тобто з пропуском 30-денного строку на оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року, апелянтом подано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції у якому апелянт обґрунтовує поважність причин його пропуску тим, що первинні апеляційні скарги було повернуто на підставі ст. 298 КАС України у зв`язку з відсутністю у матеріалах справи документа, що підтверджує повноваження представника апелянта у цій справі. Таким чином, вважає, що оскільки строк подання апеляційної скарги сплив, то такий пропущено з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Частинами першою, третьою статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відтак, скаржник, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, з вимогами процесуального закону щодо представництва юридичної особи у суді (щодо надання довіреності), а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Наведені скаржником причини щодо неможливості вчасного подання апеляційної скарги не є належним доказом поважності пропуску строку на апеляційне оскарження та неможливості вчасного оскарження судового рішення, оскільки скаржник повинен слідкувати за своєчасністю оскарження рішення суду першої інстанції та за належністю і відповідністю вимогам законодавства документів про підтвердження повноважень на представництво.

Згідно з частиною третьою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, наведені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому вказаний недолік апеляційної скарги повинен бути усунутий шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

При цьому, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід роз`яснити, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України в разі, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, або наведені нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 169, 296, 298, 299 та пунктом 3 розділ VI «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року у справі № 1.380.2019.004305 за адміністративним позовом Державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу залишити без руху.

Встановити Міністерству юстиції України десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги.

У разі отримання скаржником ухвали про залишення апеляційної скарги без руху:

- в період дії карантинних заходів недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк, з дня закінчення карантинних заходів, запроваджених нормативними актами України;

- по завершенню дії карантинних заходів недоліки апеляційної скарги підлягають усуненню у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяВ. Я. Макарик