Справа № 420/2211/20
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2211/20
УХВАЛА
Про повернення позовної заяви
06 квітня 2020 року м. Одеса
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23.03.2020р. вищеозначену позовну заяву, відповідно до положень ст.169 КАС України, було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю вимогам ст.ст.160,161 КАС України. Зокрема, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України Про судовий збір судовий збір, у тому числі, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Згідно з ч.ч.1,2 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 3 статті 6 Закону України Про судовий збір передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Згідно зі ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік від 14 листопада 2019року №294-IX (зі змінами та доповненнями), з 1 січня 2020року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено у розмірі 2102грн.
Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, судом встановлено, що за звернення до суду з даною позовною заявою позивач Громадська організація «Товариство «ВОСТОК» повинна сплатити судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру, що становить 4204грн. (2102 х 2), та ставкою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу майнового характеру, що становить 2102грн. Водночас, позивачем Громадською організацією «Товариство «ВОСТОК» до матеріалів позовної заяви не додано відповідних доказів на підтвердження сплати судового збору, як і не надано доказів на підтвердження звільнення від його сплати.
При цьому, суд не вбачає законодавчо передбачених підстав для задоволення клопотання Громадської організації «Товариство «ВОСТОК» щодо звільнення від сплати судового збору, з урахуванням наступного.
Відповідно до ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до положень ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що умовою зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат є незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони, незалежно від того, чи є сторона фізичною особою чи юридичною.
Між тим, суд вважає за доцільне зауважити, що з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, котрі свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи про рівень доходу позивача, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, тощо.
Водночас, як з`ясовано судом, позивачем Громадською організацією «Товариство «ВОСТОК» до матеріалів позовної заяви не додано жодного належного, та достатнього доказу на підтвердження наявності тяжкого фінансового становища, а відтак клопотання про звільнення від сплати судового збору, на думку суду, не є обґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.
Не заслуговують, на думку суду, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, також посилання позивача на те, що Громадській організації «Товариство «ВОСТОК» присвоєно ознаку неприбутковості, оскільки визначені статтею 5 Закону України «Про судовий збір» пільги щодо сплати судового збору, не передбачають звільнення від сплати судового збору неприбуткових установ та організацій.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у Постанові від 27.06.2019р. по справі №804/6117/17.
Також, відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Зміст позовних вимог це вимоги позивача (предмет позову).
Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що під змістом позовних вимог розуміється визначення, згідно з ч.1 ст.5 КАС України, способу захисту своїх прав, свобод чи охоронюваних законом інтересів, котрі мають формулюватися максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Крім того, пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Водночас, судом встановлено, що позивачем Громадською організацією «Товариство «ВОСТОК» у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код Головного управління Держгеокадастру в Одеській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.
02.04.2020р. на виконання вимог ухвали суду від 23.03.2020р. про залишення позовної заяви без руху до Одеського окружного адміністративного суду від позивача Громадської організації «Товариство «ВОСТОК» надійшла заява (вхід.№ЕП/4426/20) про звільнення від сплати судового збору, з огляду на відсутність прибутків, рухомого та нерухомого майна, цінних паперів, тощо.
Водночас, при вирішенні питання щодо відкриття провадження по даній справі суд вважає за доцільне зазначити наступне.
Згідно з ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до положень ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що умовою зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат є незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони, незалежно від того, чи є сторона фізичною особою чи юридичною.
Між тим, суд вважає за доцільне зауважити, що з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, котрі свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи про рівень доходу позивача, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, тощо.
Натомість, як з`ясовано судом, позивачем Громадською організацією «Товариство «ВОСТОК» до матеріалів позовної заяви не додано жодного належного, та достатнього доказу на підтвердження наявності тяжкого фінансового становища, а відтак клопотання про звільнення від сплати судового збору, на думку суду, не є обґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.
Також, суд вважає за необхідне наголосити, що Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23.03.2020р. про залишення позовної заяви без руху позивачу - Громадській організації «Товариство «ВОСТОК» встановлено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даного судового рішення, шляхом подання до Одеського окружного адміністративного суду, у тому числі, позовної заяви, з урахуванням положень ст.ст.160, 161 КАС України, з її копіями для учасників справи, та копіями доданих до неї документів. Водночас, Громадською організацією «Товариство «ВОСТОК», на виконання вимог Ухвали суду від 23.03.2020р. про залишення позовної заяви без руху, позовної заяви, з урахуванням положень ст.ст.160, 161 КАС України, з її копіями для учасників справи, та копіями доданих до неї документів, до суду не надано.
Таким чином, з урахуванням наведеного, судом встановлено, що позивачем, у встановлений судом термін недоліки позовної заяви не усунено, що відповідно є підставою для повернення позовної заяви позивачеві.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Керуючись п.1 ч.4 ст.169, ст.ст.248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
1. У задоволенні заяви Громадської організації «Товариство «ВОСТОК» (від 02.04.2020р. вхід.№ЕП/4426/20) про звільнення від сплати судового збору, відмовити.
Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Копію ухвали разом з позовною заявою та всіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачеві.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду у строки визначені статтею 295 КАС України.

Суддя Харченко Ю.В.