Справа № 540/469/20
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/469/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Варняка С.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач зазначає, що перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України від 05.11.1991 № 1789 "Про прокуратуру" (далі - Закон 1789). Пенсія призначена відповідно до Закону № 1789 (в редакції Закону від 05.11.1991, із змінами, внесеними згідно із Законом від 05.10.1995, в редакції Закону від 12.07.2001) в розмірі 90% середньомісячного заробітку та виплачується без обмеження її максимальним розміром.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 657 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 № 505 "Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури", якими підвищено посадові оклади і змінено розмір надбавок за класні чини працівникам органів прокуратури.

14 лютого 2020 року позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області із заявою про перерахунок пенсії відповідно до статті 86 Закону України від 14.10.2014 № 1697 "Про прокуратуру" (далі - Закон №1697) у зв`язку із підвищенням заробітної плати працівникам органів прокуратури. До заяви про перерахунок пенсії долучив довідку про заробітну плату № 18-32 вих.19 від 20 грудня 2019 року, видану прокуратурою Дніпропетровської області.

Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області № 420-597/-03/8-2100/20 від 17.02.2010 року у проведенні перерахунку пенсії відмовлено у зв`язку з тим, що на час звернення до відповідача із заявою про перерахунок пенсії, Кабінетом Міністрів України не визначений порядок проведення перерахунку пенсій працівникам прокуратури, тобто у зв`язку з відсутністю правових підстав.

Позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області від 17.02.2020 № 420-597/М-03/8-2100/20, яким відмовлено у проведенні перерахунку пенсії у зв`язку із підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури на підставі довідки про заробітну плату № 18-32 вих.19 від 20 грудня 2019 року, виданої прокуратурою Дніпропетровської області;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області провести перерахунок та виплату пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури відповідно до статті 86 Закону України від 14.10.2014 №1697 "Про прокуратуру" на підставі довідки прокуратури Дніпропетровської області № 18-32вих.19 від 20 грудня 2019 року, з розрахунку 90 (дев`яносто) відсотків середньомісячного заробітку, який був визначений на дату призначення пенсії, без обмеження максимального розміру пенсії, починаючи з дня звернення за перерахунком до відповідача 14.02.2020 року.

Ухвалою суду від 28.02.2020 року відкрито провадження в адміністративній справи та вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У строк встановлений судом, відповідач 06.03.2020 року надав відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки до звернення 14.02.2020 року про перерахунок пенсії позивач надав довідку про заробітну плату від 20.12.2020 № 18-32вих.19 та додаток до довідки за тими же реквізитами, в якому зазначені інші виплати, які передбачені діючою системою оплати праці за період квітня 2017 по березень 2019 (24 місяці), наданими прокуратурою Дніпропетровської області. Додаток до довідки про складові заробітної плати надано за 24 місяці, крім цього, в деяких місяцях зазначено суми, що перевищують максимальну величину бази нарахування єдиного внеску - максимальну суму доходу застрахованої особи на місяць, що дорівнює п`ятнадцяти розмірам мінімальної заробітної плати, встановленої законом, на яку нараховується єдиний внесок відповідно до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", що суперечить вимогам статті 86 Закону 1697. Відповідно до п.13-2 вищезазначеного Закону, максимальний розмір пенсії, призначеної на умовах законів України "Про державну службу", "Про прокуратуру", "Про статус народного депутата України", "Про наукову і науково-технічну діяльність" (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), не може перевищувати десяти розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність. Взяти в роботу зазначені довідки для перерахунку пенсії немає підстав.

Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Враховуючи викладене, суд розглядає дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_1 перебуває на обліку в Херсонському відділі обслуговування громадян (сервісний центр) Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримує пенсію за вислугу років, відповідно до статті 50 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 року № 1789-ХІІ, яка призначена на виконання рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 21.11.2006 року по справі № 2а-693/06.

14.02.2020 року позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду в Херсонській області з заявою про перерахунок пенсії на підставі рішення Другого сенату Конституційного суду України від 13.12.2019 року № 7-р(ІІ) 2019 року.

Відповідно до листа Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області від 17.02.2020 року № 420-597/М-03/8-2100/20 позивачу повідомлено про те, що додаток до довідки про складові заробітної плати надано за 24 місяці, крім цього, в деяких місяцях зазначено суми, що перевищують максимальну величину бази нарахування єдиного внеску - максимальну суму доходу застрахованої особи на місяць, що дорівнює п`ятнадцяти розмірам мінімальної заробітної плати, встановленої законом, на яку нараховується єдиний внесок відповідно до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", що суперечить вимогам статті 86 Закону 1697. Органи Пенсійного фонду не мають повноважень самостійно змінювати суми, зазначені в довідці про заробітну плату. Взяти в роботу зазначені довідки для перерахунку пенсії немає підстав.

Одночасно повідомлено, що Пенсійним фондом України опрацьовується питання щодо перерахунку пенсій відповідно до рішення Другого сенату Конституційного суду України від 13.12.2019 №7-р(ІІ)2019 з Міністерством соціальної політики України із залученням Генеральної прокуратури України.

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Згідно з положеннями частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

За приписами пункту 6 частини першої статті 92 Конституції України, основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України "Про прокуратуру" №1697-VІІ від 14.10.2014 (далі - Закон №1697-VІІ), який набрав чинності з 15.07.2015.

Відповідно до частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VІІ умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 № 7-р(ІІ)/2019 у справі № 3-209/2018(2413/18, 2807/19) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року №1697-VII зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України. Положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Пунктом 3 установлено такий порядок виконання цього Рішення:

- частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення;

- частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII підлягає застосуванню в первинній редакції: "20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки".

У своєму рішенні від 13.12.2019 №7-р(ІІ)/2019 Конституційний суд України зазначив, що працівник прокуратури, який досяг передбаченого законом віку для припинення повноважень після здійснення професійної діяльності протягом визначеного строку, набуває право на отримання пенсії. Пенсійне забезпечення таких працівників здійснюється відповідно до статті 86 Закону.

Частина 20 статті 86 Закону в первинній редакції передбачала низку підстав для перерахунку призначених пенсій. Проте, згідно з чинною редакцією оспорюваного положення Закону умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури вже не врегульовуються Законом, а повноваження щодо їх визначення делеговано Кабінету Міністрів України.

Враховуючи міжнародні стандарти діяльності органів прокуратури та юридичні позиції Конституційного Суду України, метою нормативного регулювання, зокрема питань соціального захисту працівників прокуратури, є уникнення втручання інших органів влади в діяльність прокуратури з метою додержання принципу поділу влади та закріплення виключно на рівні закону питань пенсійного забезпечення працівників прокуратури.

До повноважень Кабінету Міністрів України законодавець відніс право визначати умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури без закріплення на законодавчому рівні відповідних критеріїв, чим поставив у залежність фінансування пенсійного забезпечення прокурорів від виконавчої влади. Таке нормативне регулювання призводить до втручання виконавчої влади в діяльність органів прокуратури, а також до недотримання конституційної вимоги щодо здійснення органами державної влади своїх повноважень у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України.

Конституційний Суд України констатував, що питання пенсійного забезпечення прокурорів, у тому числі умови та порядок перерахунку призначених їм пенсій, має визначати Верховна Рада України законом, а не Кабінет Міністрів України підзаконним актом.

Таким чином, підсумовуючи викладене, суд вважає необґрунтованим посилання відповідача у рішенні про відмову в перерахунку пенсії на відсутність роз`яснень механізму виконання рішення Конституційного Суду України, яка б надала можливість здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст.50-1 Закону України "Про прокуратуру" обчислення (перерахунок) пенсій провадиться за документами пенсійної справи та документами, додатково поданими пенсіонерами, виходячи з розміру місячного заробітку за відповідною посадою, з якою особа вийшла на пенсію, станом на час звернення за перерахунком.

При цьому, призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок.

Із заявою щодо перерахунку пенсії за вислугою років, позивач звернувся до відповідача 14.02.2020 року.

Рішення Конституційного Суду України № 7-р(ІІ)/2019 ухвалено 13.12.2019.

Відповідно до частини другої статті 152 Конституції України закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Аналогічна за змістом норма міститься в статті 91 Закону України "Про Конституційний Суд України" від 13.07.2017 № 2136-VIII.

У пункті 2 резолютивної частини Рішення № 7-р(ІІ)/2019 визначено, що положення частини двадцятої статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Таким чином, відповідні положення втратили чинність з 13.12.2019 року.

Отже, Закон №1697-VII з 13.12.2019 року не містить вимоги про необхідність визначення умов та порядку перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури Кабінетом Міністрів України.

Натомість підставою для проведення перерахунку пенсій працівників прокуратури є підвищення заробітної плати прокурорським працівникам.

Крім того, суд зазначає, що у справах "Пайн Велі Девелопмент ЛТД та інші проти Ірландії" та "Федоренко проти України" ЄСПЛ констатував, що право власності може бути існуючим майном або коштами, включаючи позови, для задоволення яких позивач може обґрунтовувати їх принаймні виправданими очікуваннями щодо отримання можливості ефективного використання права власності (cf., Pressos Compania Naviera S. A. v. Belgium, Рішення від 20 листопада 1995 року, серія А, N 332, с 21, п. 31; пункт 21 Рішення ЄСПЛ у справі Федоренко проти України).

У межах вироблених ЄСПЛ підходів до тлумачення поняття майно, а саме в контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це поняття охоплює як наявне майно, так і активи, включаючи право вимоги, з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого права власності (пункт 74 Рішення ЄСПЛ від 2 березня 2005 року у справі Von Maltzan and Others v. Germany).

ЄСПЛ робить висновок, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту, та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що може вважатися активом: вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою, зокрема, є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) - на момент дії цієї норми є "активом", на який може розраховувати громадянин як на свою власність.

Тобто в зазначених рішеннях ЄСПЛ установив, що наявність правомірних (законних) очікувань є передумовою для відповідного захисту. У свою чергу, умовою наявності правомірних очікувань, у розумінні практики ЄСПЛ, є достатні законні підстави. Інакше кажучи, правомірні (законні) очікування - це очікування можливості здійснення певного права, як прямо гарантованого, так і опосередкованого, у разі якщо особа прямо не виключена з кола осіб, які є носіями відповідного права.

Слід зазначити, що при призначенні пенсії позивач мав законні очікування на виплату в подальшому пенсії у розмірі значно більшому у зв`язку з підвищенням окладів працівникам прокуратури та зростанням заробітної плати.

У рішеннях від 20 березня 2002 року № 5-рп/2002 та від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005 Конституційний Суд України вказує на необхідність додаткових гарантій соціальної захищеності цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення зумовлена насамперед тим, що служба у Збройних Силах України, інших військових формуваннях та правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей. Це повинно компенсуватися наявністю підвищених гарантій соціальної захищеності, тобто комплексу організаційно-правових економічних заходів, спрямованих на забезпечення добробуту саме цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення (рішення № 5-рп/2002).

Визнання Законом правових актів такими, що втратили чинність, зупинення їх дії, внесення до них змін і доповнень стосовно раніше закріплених в них прав і свобод людини і громадянина Конституційний Суд України вважає скасуванням або обмеженням цих прав і свобод.

Виходячи з висловленого у рішеннях Конституційного Суду України розуміння сутності соціальних гарантій працівників правоохоронних органів, зокрема працівників прокуратури, зміст та обсяг досягнутих ними соціальних гарантій не може бути звужено шляхом внесення змін до законодавства або прийняттям нових законодавчих актів.

Відповідно до Закону України "Про прокуратуру" пенсія призначається у відсотковому розмірі від суми місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Право на виплати зі сфери соціального забезпечення було включено до змісту статті 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. У рішенні Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1974 року по справі "Міллер проти Австрії" Суд встановив принцип, згідно з яким обов`язок сплачувати внески у фонди соціального забезпечення може створити право власності на частку активів, які формуються відповідним чином. Позиція Суду була підтверджена і в рішенні "Гайгузус проти Австрії" від 16 вересня 1996 року, якщо особа робила внески у певні фонди, в тому числі пенсійні, то такі внески є часткою спільних коштів фонду, яка може бути визначена у будь-який момент, що, у свою чергу, може свідчити про виникнення у відповідної особи права власності.

Враховуючи викладене суд вважає, що обмеження максимального розміру пенсії позивача, якому право на пенсійне забезпечення встановлене Законом України "Про прокуратуру", порушує суть конституційних гарантій щодо безумовного забезпечення соціального захисту осіб.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що пенсія позивачу підлягає перерахунку без обмеження граничного розміру.

Щодо твердження відповідача, що позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області в межах Закону України "Про звернення громадян", а не із заявою про перерахунок пенсії, то суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що позивач у своїй заяві чітко висловив прохання про перерахунок його пенсії на підставі довідки від 20.12.2019 року № 18-32вих.19. Крім того, до заяви позивачем було долучено довідку від 20.12.2019 року № 18-32вих.19 для перерахунку пенсії.

У цьому контексті суд враховує висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 27.11.2019 (справа № 748/696/17). Касаційний суд зазначив, що у випадку коли заява очевидно дає змогу оцінити намір заявника (пенсіонера), відмова у її розгляді по суті з огляду на невідповідність встановленій формі вважатиметься надмірним формалізмом, наслідком чого є порушення прав та інтересів позивача як пенсіонера (верстви населення, яка навпаки потребує особливої уваги з боку держави в частині дотримання конституційних гарантій).

Крім цього, як із змісту оскаржуваної відмови так із змісту відзиву на позовну заяву судом встановлено, що відповідач однозначно був обізнаний із наміром позивача домогтися саме перерахунку пенсії, а не реалізувати передбачене нормами Законом України "Про звернення громадян" загальне право направляти звернення органу державної влади. Відтак, аргументи відповідача про невідповідність заяви позивача встановленій формі, оцінюються судом критично.

Оскільки рішення Головним управління Пенсійного фонду в Херсонській області щодо відмови у перерахунку пенсії не приймалося, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог на підставі ч. 2 ст. 9 КАС України та надає оцінку діям відповідача щодо відмови у перерахунку пенсії, викладеним у листі від 17.02.2020 року № 420-597/М-03/8-2100/20.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача щодо відмови позивачу у перерахунку пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури на підставі довідки про заробітну плату № 18-32вих. 19 від 20.12.2019 року, виданої прокуратурою Дніпропетровської області, викладеної у листі № 420-597/М-03/8-2100/20 від 17.02.2020 року, оскільки з 13.12.2019 року підстави для відмови в такому перерахунку були відсутні.

За приписами статті 245 КАС України встановлено, що у разі задоволення позову, суд може прийняти постанову про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

З огляду на встановлену під час розгляду справи протиправну відмову пенсійного органу у перерахунку пенсії, викладену у листі від 17.02.2020 року № 420-597/М-03/8-2100/20, з метою належного захисту прав позивача, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури відповідно до статті 86 Закону України від 14.10.2014 №1697 "Про прокуратуру" на підставі довідки прокуратури Дніпропетровської області № 18-32 вих. 19 від 20 грудня 2019 року, з розрахунку 90 відсотків місячної заробітної плати, який був визначений на дату призначення пенсії, без обмеження максимального розміру пенсії, починаючи з дня звернення за перерахунком до відповідача 14.02.2020 року.

У даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно зі статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, оцінивши докази наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням статті 139 КАС України суд стягує на користь позивача здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (, вул. 28 Армії, 6, м. Херсон, 73036) щодо відмови ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) у проведенні перерахунку пенсії у зв`язку із підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури на підставі довідки про заробітну плату № 18-32 вих.19 від 20 грудня 2019 року, виданої прокуратурою Дніпропетровської області, викладеної у листі від 17.02.2020 № 420-597/М-03/8-2100/20.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (, вул. 28 Армії, 6, м. Херсон, 73036) провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) у зв`язку з підвищенням заробітної плати працівникам прокуратури відповідно до статті 86 Закону України від 14.10.2014 №1697 "Про прокуратуру" на підставі довідки прокуратури Дніпропетровської області № 18-32вих.19 від 20 грудня 2019 року, з розрахунку 90 відсотків середньомісячного заробітку, який був визначений на дату призначення пенсії, без обмеження максимального розміру пенсії, починаючи з дня звернення - 14.02.2020 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (, вул. 28 Армії, 6, м. Херсон, 73036) сплачений судовій збір у сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя С.О. Варняк

кат. 112010201