Справа № 640/9786/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2020-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/9786/19 Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Кобаля М.І., Мельничука В.П., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Досвід 2002" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Досвід 2002" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю " Досвід 2002" (надалі за текстом - ТОВ " Досвід 2002") звернулось до суду з позовом про визнання протиправним та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 3-2005/1010-455/02 від 20.05.2019 р.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що він є замовником та підрядником будівельних робіт, а генеральним проектувальником є ТОВ «Проектна справа»; особою, яка здійснює авторський нагляд або керівником групи авторського нагляду - Гончаренко Т.А; особою, яка здійснює технічний нагляд - Крам М.І. Таким чином, контролюючим органом неправомірно було притягнуто до відповідальності позивача, оскільки він є замовником виконання робіт, а не проектувальником.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову.

Крім аргументів наведених у позовній заяві, скаржник також наголошує на тому, що авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо х усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність». Таким чином, переконаний ТОВ «Досвід 2002», неправомірно притягнуто до відповідальності, оскільки останній є замовником, а не проектувальником, який розробляв робочий проект та допустив помилку.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 12.04.2019 р. ТОВ «Досвід 2002» подано до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

Відповідно до даних повідомлення проектна документація об'єкта будівництва: «Реконструкція виробничо-складських приміщень по вулиці Фізкультурна, 24,26 в селі Шпитьки Києво-Святошинського району Київської області» розроблена ТОВ «Проектна справа», в розділі основні показники повідомлення вказано, що відповідно до проектної документації площа виробничої будівлі до реконструкції дорівнює 4127,0 кв.м.

Наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 15.04.2019 р. №102П з метою необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт СС1 від 12.04.2019 року вх. №10/10-1204/16 призначено проведення позапланової перевірки на вказаному вище об'єкті будівництва.

На підставі вказаного наказу та направлення на проведення позапланової перевірки №227.19/01 від 15.04.2019 р. контролюючим органом було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: «реконструкція виробничо-складських приміщень по вулиці Фізкультурній, 24,26 в селі Шпитьки Києво-Святошинського району Київської області».

За результатами перевірки встановлено, що на об`єкті демонтовано споруду, яка знаходилась у плямі забудови земельної ділянки, та перенесено трансформаторну підстанцію ТП 10/0,4 кВ, будівельні роботи з реконструкції виробничого корпусу не розпочато.

Результати перевірки оформлено актом № Т-0705/1 від 07.05.2018 р. (далі - Акт) примірник якого отримано позивачем.

Згідно з даними Акту загальна площа виробничого корпусу літера «В» згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 16 листопада 2012 року складає 4068,9 кв.м.

Зазначено, що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, у розділі основні показники об`єкта будівництва та у робочому проекті в розділі 14 «Техніко-економічні показники» площа виробничої будівлі (літера «В») до реконструкції складає 4127,0 кв.м, що не відповідає документам права власності на нерухоме майно, тобто, замовником наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Згідно робочого проекту розділ 15 загальні положення «Розрахунок класу наслідків (відповідальності)» об`єкт реконструкції відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1, у розділі 2 том 1 «Коротка характеристика об`єктів реконструкції та його склад» передбачено перенос комплектної трансформаторної підстанції ТП 10/0,4 кВ (об`єкт реконструкції) та винос електричних мереж 10 кВ під плями забудови, у робочих кресленнях (том 2 робочого проекту) «Загальні дані» передбачається перенос та реконструкція діючої КТП, збільшення її потужності з 630 кВ з під плями забудови.

Згідно технічного паспорту від 11.10.2012 р., розміри трансформаторної підстанції (літ. «Д») 2,36*3,50 м, що є S=8,26 кв.м, а згідно розділу 14 «Техніко-економічні показники» площа трансформаторної підстанції після реконструкції буде складати 13,13 кв.м.

Згідно таблиці А.1 ДСТУ запроектована реконструкція (перенос) ТП-10/0,4 кВ є об`єктом енергопостачання місцевого рівня та відноситься до класу наслідків СС2.

Крім того, в робочому проекті у розділі 15 том 1 «розрахунок класу наслідків (відповідальності)» взагалі відсутнє визначення класу наслідків (відповідальності) для лінійного об`єкту інженерно-транспортної інфраструктури - комплектної трансформаторної підстанції ТП 10/0,4 кВ.

Таким чином, проектувальником занижено клас наслідків (відповідальності) комплексу в цілому, а саме замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва, розробленого з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил.

На підставі висновків, викладених в Акті, посадовими особами відносно позивача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.05.2019 р. №1-Л-З-0705/2, в якому зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 20.05. 2019 року.

Також, контролюючим органом складено припис №С-0705/3 від 07.05.2019 р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис №С-0705/4 від 07.05.2019 року про усунення порушень.

Крім того, за наслідками розгляду матеріалів перевірки, посадовою особою відповідача складено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №З-2005/2/1010-455/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 69 156,00 грн.

Вважаючи вказану постанову протиправно та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI ) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Підпунктом 2 абзацу 6 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, (надалі - Порядок №553).

У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до пункту 9 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктами 1, 2, підпунктом а пункту 3 частини 3 Закону №3038-VI, а також підпунктами 1, 2, 3 пункту 11 Положення № 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, але не виключно: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Пунктами 13, 14 Порядку №553 визначені права та обов`язки суб`єкта містобудування під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 20 Порядку № 553 передбачено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 № 208/94-ВР, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин.( далі - Закон № 208/94-ВР).

Положеннями статті 1 цього Закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельним нормами, державними стандартами і правилами.

Пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Шпитьківської сільської ради, вбачається, що позивач є власником виробничо-складських приміщень, які складаються з адміністративно-побутового блоку літера А, загальною площею 1130,4 кв.м; будинку охорони, літера Б, загальною площею 22,2 кв.м виробничого корпусу, літера В, загальною площею 4068,9 кв.м; навісу літера Г; трансформаторної підстанції літера Д; тротуару І, ГРП ІІ, кислородної станції ІІІ, пожежного резервуару VI, пожежного резервуару V, огорожі, 1-7.

ТОВ «Проектна справа» взяло на себе зобов`язання, на підставі вихідних даних (технічного завдання) замовника (ТОВ «Досвід 2002»), виконувати проектні роботи з розробки проектної документації стадії: «попередні пропозиції», «містобудівний розрахунок», «робочий проект» по об`єкту: «реконструкція виробничо-складських приміщень по вулиці Фізкультурній, 24,26 в селі Шпитьки Києво-Святошинського району Київської області».

Крім того, з наказу ТОВ «Досвід 2002» №29П від 02.08.2018 р. вбачається, що позивачем затверджено проектну документацію, розроблену ТОВ «Проектна справа» для об`єкта: виробничо-складські приміщення за адресою: Київська область, село Шпитьки, вулиця Фізкультурна, 24,26.

Так, відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Крім того, статтею 32 Закону №3038-VI передбачено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Колегія суддів зазначає, що згідно робочого проекту, виготовленого ТОВ «Проектна справа» на замовлення ТОВ «Досвід 2002», у розділі 14 Техніко-економічні показники зазначено, що загальна площа виробничої будівлі на об`єкті «реконструкція виробничо-складських приміщень по вулиці Фізкультурній, 24, 26 в селі Шпитьки Києво-Святошинського району Київської області» становить 4 127,00 кв.м, а відповідно до свідоцтва про право власності від 16 листопада 2012 року, загальна площа виробничої будівлі (літера В) становить 4 068,90 кв.м.

При цьому, повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), яке зареєстрована за вх. №10/10-1204/16 зазначено, що проектна документація об`єкта будівництва: «Реконструкція виробничо-складських приміщень по вулиці Фізкультурна, 24,26 в селі Шпитьки Києво-Святошинського району Київської області» розроблена ТОВ «Проектна справа», в розділі основні показники повідомлення зазначено, що відповідно до проектної документації площа виробничої будівлі до реконструкції дорівнює 4127,0 кв.м.

Таким чином, позивачем, як замовником будівництва наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання робіт.

Посилання позивача про те, що оскільки він є саме замовником будівництва, а не проектувальником, його неправомірно притягнуто до відповідальності колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вимогами Закону № 208/94 передбачена відповідальність за наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

За таких обставин, слід погодитись з висновком суду попередньої інстанції про правомірність оскаржуваної постанови №3-2005/2/1010-455/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.05.2019 р. та відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що окружним адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Досвід 2002" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.О. Лічевецький

Суддя М.І. Кобаль

Суддя В.П. Мельничук