Справа № 640/24369/19
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 квітня 2020 року

Київ

справа №640/24369/19

адміністративне провадження №К/9901/9882/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до члена Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Швецової Лариси Анатоліївни про скасування ухвали,

В С Т А Н О В И В:

03 квітня 2020 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 березня 2020 року.

Частиною першою статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС України).

За приписами пункту 1 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Перевіряючи зміст касаційної скарги, Верховним Судом встановлено, що ОСОБА_1 використано образливі твердження на адресу відповідача щодо прийнятого нею процесуального рішення (абзац 3 касаційної скарги), що суд касаційної інстанції вважає неприпустимим.

За правилами частини третьої статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа № 9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Обґрунтування позову з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «REHAK проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, «GERARD DURINGER and FOREST GRUNGE проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «GUNTIS APINIS проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява №46549/06).

Отже, Верховний Суд констатує, що що використання образливих висловлювань є неприпустимим при оформленні касаційної скарги.

Образливе висловлювання ОСОБА_1 щодо рішення, прийнятого членом Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Швецовою Л. А., свідчить про зловживання ним процесуальними правами, касаційну скаргу необхідно повернути заявнику на підставі частини третьої статті 45 КАС України.

Керуючись частиною третьою статті 45, частиною сьомою 332 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до члена Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Швецової Лариси Анатоліївна про скасування ухвали повернути особі, яка її подала.

2. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Уханенко