Справа № 700/260/20
Суддя: Бесараб Н. В.
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 700/260/20
Номер провадження 2-а/700/5/20
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

06 квітня 2020 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області про визнання незаконним та скасування протоколу про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

31 березня 2020 року позивач звернулася до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення серії ГР № 265623 від 23.03.2020 року, складений відносно неї за ст. 44-3 КУпАП у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши позовну заяву вважаю, що у відкритті провадження за адміністративним позовом слід відмовити, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Пунктом першим ч. 1 та ч. 6 ст. 170 КАС України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

У разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, які встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів та ін.

Згідно зі ст. 255 КУпАП складати протокол про адміністративне правопорушення мають право уповноважені на те посадові особи, представники громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Вичерпний перелік осіб, які мають право на складання протоколу про адміністративне правопорушення, регламентується.

Встановлено, що предметом позову є протокол про адміністративне правопорушення, який був складений відповідачем у справі про адміністративне правопорушення в порядку ст.44-3 КУпАП.

Тобто, вказаний позов не є адміністративним, оскільки відповідачем при складанні адміністративного протоколу здійснювалися не владні повноваження, а процесуальні дії, які повинні бути розглянуті при розгляді справ про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а складається уповноваженою особою за наслідками вчинення адміністративного правопорушення у порядку та випадках, встановлених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення, є доказом у справі про адміністративне правопорушення.

Питання щодо встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення, тощо, належить розглядати в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Тобто, питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і самому протоколу про адміністративне правопорушення, здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення встановлює лише виявлення порушення, однак не породжує будь-яких правових наслідків для позивача, не встановлює його прав і обов`язків, а тому не може бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів.

Таку позицію висловив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 10.05.2018 р. у справі № 760/9462/16-а, адміністративне провадження № К/9901/12359/18.

Верховний Суд в постанові у справі №712/7385/17 від 13.03.2019 зазначив, що оскільки дії відповідача щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення до відповідальності не породжують наслідків для позивача та не порушують його права, то вони окремо від такого рішення не оскаржуються.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, самостійним предметом оскарження бути не може, оскільки не підпадає під положення ст. 19 КАС України, якою визначено юрисдикцію адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ.

Встановлено, що предметом позову є дії відповідача, пов`язані із складанням протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 44-3 КУпАП.

Даний протокол про адміністративне правопорушення розглядається судом першої інстанції, за наслідками розгляду якого виноситься постанова суду.

Провадження у справах про адміністративне правопорушення, за яке передбачена адміністративна відповідальність, зокрема за вказаний вид павопорушення здійснюється у порядку передбаченому КУпАП, районними, районними у містах, міськими та міськрайонними судами. Такі справи не підлягають розгляду у позовному провадженні в порядку адміністративного судочинства.

Виходячи з цього, провадження у справі не може бути відкрито і справа не може бути призначена до судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 251, 255 КУпАП, ст. ст. 2, 19, 170 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області про визнання незаконним та скасування протоколу про адміністративне правопорушення.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що обставини викладені нею в позові, можуть бути заявлені при розгляді відповідної справи про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини ухвали - протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.В.Бесараб