Справа № 280/5801/19
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2020 року Справа № 280/5801/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Новікової І.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Берті» до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень,

ВСТАНОВИВ:

25 листопада 2019 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного акціонерного товариства «Берті» (далі позивач, ПрАТ «Берті») до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення від 11.07.2019 № та №.

Ухвалою суду від 02.12.2019 вищевказану позовну заяву залишено без руху. 20.12.2019 до суду надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою суду від 26.12.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 28.01.2020.

Ухвалою суду від 28.01.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, а у підготовчому засіданні оголошено перерву до 03.03.2020.

03.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 31.03.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що спірні податкові повідомлення рішення прийнято протиправно та необґрунтовано, у зв`язку з чим такі підлягають скасуванню. Зазначає, що 05.06.2018 між позивачем та HELLINDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) укладено контракт на поставку обладнання, проте, постачальником було порушено терміни відвантаження товару. Позивач зазначає, що порушення отримання товару відбулось не з його вини, а з вини постачальника, у зв`язку з чим відсутні правові підстави накладати штрафні санкції на ПрАТ «Берті». Просить задовольнити позовні вимоги, а адміністративну справу розглядати в порядку письмового провадження.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень послався на те, що до контролюючого органу від ПАТ «ПУМБ» надійшло повідомлення про виявлені факти порушень вимог валютного законодавства при здійсненні операцій у сфері зовнішньоекономічної діяльності резидентом ПрАТ «Берті». Зазначає, що за результатами проведеної перевірки позивача контролюючим органом було встановлено, що на порушення статті 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», товар від нерезидента HELLINDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) у сумі 120870,00 доларів США надійшов з порушенням законодавчо встановленого 180-денного терміну розрахунків в іноземній валюті. При цьому, під час проведення перевірки встановлено, що позивачем позов до судових органів про стягнення простроченої дебіторської заборгованості з нерезидента HELLINDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) позивачем не подавався. Також, відповідач посилався на те, що під час проведення перевірки було встановлено те, що ПрАТ «Берті» у Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належить резиденту України і знаходяться за її межами не було зазначено про наявну дебіторську заборгованість в сумі 120870,00 доларів США. За таких обставин, відповідач вважає, що ним було правомірно винесено спірні податкові повідомлення рішення, у зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив наступне.

Судом встановлено, що в період з 15.05.2019 по 21.05.2019 співробітниками ГУ ДФС у Запорізькій області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПрАТ «Берті» з питань дотримання валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічного контракту №2 від 05.06.2018 за період з 05.06.2018 по 07.02.2019, за результатами якої складено Акт перевірки №315/08-01-14-14/00152359 від 28.05.2019.

Відповідно до висновків Акту перевірки №315/08-01-14-14/00152359 від 28.05.2019 встановлено порушення ПрАТ «Берті»:

- ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 №185/94-ВР (із змінами та доповненнями), в частині недотримання законодавчо встановлених строків розрахунків при здійсненні фінансово-господарських відносин з нерезидентом HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD, Китай по зовнішньоекономічному імпортному договору №2 від 05.06.2018;

- ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19.02.93 №15-93, ст.1, 2 Указу Президента України від 18.06.94 №319/94 «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що незаконно знаходяться за її межами» та пп.2.3 Наказу Міністерства фінансів України від 25.12.95 №207 «Про затвердження форми Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами», а саме: встановлено порушення порядку декларування валютних цінностей станом на 01.01.2019.

На підставі висновків Акту перевірки №315/08-01-14-14/00152359 від 28.05.2019, контролюючим складено та направлено на адресу ПрАТ «Берті»:

податкове повідомлення рішення від 11.07.2019 №, яким до позивача застосовано штрафну санкцію за порушення строку розрахунку у зовнішньоекономічній діяльності в розмірі 518302,42 грн.;

податкове повідомлення рішення від 11.07.2019 №, яким до позивача застосовано штрафну санкцію за порушення строку розрахунку у зовнішньоекономічній діяльності в розмірі 340,00 грн.

Позивач, не погодившись з правомірністю прийняття спірних податкових повідомлень рішень, оскаржив їх в адміністративному порядку до ДПС України. Рішенням ДПС України від 10.10.2019 №4991/6/99-00-05-05-02 скаргу ПрАТ «Берті» залишено без задоволення, а спірні податкові повідомлення рішення залишено без змін.

Не погодившись з правомірністю прийняття податкових повідомлень рішень, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів частини 2 статті 2 КАС України, відповідно до яких у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як встановлено з матеріалів справи підставою для прийняття спірних податкових повідомлень рішень стало твердження контролюючого органу про порушення вимог статті 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», а саме встановлено несвоєчасне надходження товару по імпортним операціям у законодавчо встановлений 180-денний термін, а саме:

по платежу від 19.06.2018 в сумі 20000,00 доларів США (граничний термін надходження товару 16.12.2018), товар надійшов з порушенням законодавчо встановлених термінів розрахунків в іноземній валюті з затримкою на 53 дні (17.12.18 07.02.2019);

по платежу від 21.06.2018 в сумі 100870,00 доларів США (граничний термін надходження товару 18.12.2018), товар надійшов з порушенням законодавчо встановлених термінів розрахунків в іноземній валюті з затримкою на 51 дні (19.12.18 07.02.2019).

Також, відповідач вказував на не зазначення позивачем відомостей про прострочену дебіторську заборгованість по розрахункам з іноземним контрагентом на суму 120870 доларів США в Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами.

Позивач, в обґрунтування власної позиції, не заперечує проти встановлених в Акті перевірки висновків, проте, зазначає, що порушення сталося з вини його контрагента, який здійснив несвоєчасне постачання товару, у зв`язку з чим позивач не має нести відповідальність за дії його контрагента.

З матеріалів справи судом встановлено, що 05.06.2018 між ПрАТ «Берті» - Покупець та HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) - Продавець укладено контракт №2, відповідно до умов якого Продавець взяв на себе зобов`язання передати Покупцю у власність каландрову машину і горизонтальну охолоджуючу машину, а Покупець взяв на себе зобов`язання прийняти продукцію та оплатити її по встановленим цінам на умовах зазначеного контракту.

На виконання умов імпортного контракту №2 від 05.06.2018, ПрАТ «Берті» здійснено передоплату на користь нерезидента HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD на загальну суму 402900 доларів США, а саме:

платіжне доручення №37 від 19.06.2018 на суму 20000,00 доларів США, граничний термін надходження валютної виручки 16.12.2018;

платіжне доручення №38 від 21.06.2018 на суму 100870,00 доларів США, граничний термін надходження валютної виручки 18.12.2018;

платіжне доручення №67 від 28.11.2018 на суму 282030,00 доларів США, граничний термін надходження валютної виручки 27.05.2019.

При цьому, товар від HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD надійшов 07.02.2019 відповідно до митної декларації 500010/2019/002836.

Судом встановлено, що з 07.02.2019 введено в дію Закон України «Про валюту і валютні операції», який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Разом з тим, відповідно до частини 8 статті 16 Закону України «Про валюту і валютні операції» уповноважені установи, суб`єкти валютних операцій, які до дня введення в дію цього Закону порушили вимоги Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю», Указу Президента України від 27 червня 1999 року №734/99 «Про врегулювання порядку одержання резидентами кредитів, позик в іноземній валюті від нерезидентів та застосування штрафних санкцій за порушення валютного законодавства» та (або) нормативно-правових актів Національного банку України з питань валютного регулювання та контролю, несуть відповідальність, передбачену законодавством України, що діяло на день вчинення таких порушень.

Оскільки порушення у вигляді порушення строків надходження товару відбулось до введення в дію Закону України «Про валюту і валютні операції», то спірні відносини регулюються Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», який був чинний на момент вчинення порушення.

Суд зазначає, що згідно ч.1 ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

ПрАТ «Берті» ані під час проведення перевірки, ані під час судового розгляду справи не надано доказів наявності у нього висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, що спірної операції.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Таким чином, виходячи із системного аналізу приписів статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», суд дійшов висновку, що нарахування пені здійснюється за кожний день прострочення розрахунків у сфері ЗЕД у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті.

Суд зазначає, що позивачем в позовній заяві та під час судового розгляду справи не спростовано твердження позивача про ненадходження на момент проведення перевірки товару від HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD (Китай), що свідчить про правомірність нарахування контролюючим органом пені за порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД.

Щодо посилань представника позивача на те, що в його діях відсутня вина у несвоєчасному постачанні товару, суд зазначає таке.

По-перше, суд звертає увагу на те, що Закон України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» пов`язує нарахування пені саме з фактом несвоєчасного отримання виручки або з фактом несвоєчасного постачання товару резидентом України, тобто ПрАТ «Берті».

По-друге, Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» чітко встановлено порядок дій суб`єкта господарювання, у разі несвоєчасного отримання виручки/товару, для уникнення застосування штрафних санкцій.

Так, відповідно до положень статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», у разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними контрактами, строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.

У разі прийняття судом рішення про задоволення позову пеня за порушення строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, не сплачується з дати прийняття позову до розгляду судом.

Отже, позивач мав право звернутися у встановленому порядку до суду з питання неналежного виконання HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) зобов`язання за імпортним договором, проте таким правом не скористався, у зв`язку з чим контролюючим органом правомірно нараховано пеню за кожний прострочений день надходження товару за імпортним контрактом.

Також, суд вважає обґрунтованим висновок контролюючого органу про порушення позивачем вимог ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19.02.93 №15-93, ст.1, 2 Указу Президента України від 18.06.94 №319/94 «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що незаконно знаходяться за її межами» та пп.2.3 Наказу Міністерства фінансів України від 25.12.95 №207 «Про затвердження форми Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами», оскільки станом на 31.12.2018 за ПрАТ «Берті» рахувалась прострочена дебіторська заборгованість по розрахункам з нерезидентом HELІ INDUSTRY GROUP CO LTD (Китай) в сумі 120870 доларів США, проте, в поданій до контролюючого органу Декларації про валютні цінності, доходи та майно, що належать резиденту України і знаходяться за її межами №930958947 від 05.02.2019 інформація про прострочену дебіторську заборгованість, яка виникла 17.12.2019 та 19.12.2018 зазначено не було.

Частиною 5 статті 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що питання застосування штрафних санкцій до резидентів України за недотримання строків розрахунків у сфері ЗЕД вже неодноразово було предметом дослідження ВЕРХОВНОГО СУДУ, зокрема позиція щодо правомірності застосування штрафних санкцій викладена в постанові від 27.02.2020 по справі №821/711/17, яка враховується судом під час ухвалення рішення у даній справі.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду адміністративної справи, суд дійшов висновку, що контролюючий орган під час прийняття спірних податкових повідомлень рішень діяв обгрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішення, що зумовлює висновок суду про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ПрАТ «Берті».

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Берті» (71100, Запорізька область, м.Бердянськ, вул.Франка-Новоросійська, буд.2/40, ) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 166, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Новікова