Справа № П/320/2/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2020 року № П/320/2/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Затишний дім плюс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування постанов та приписи,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Затишний дім плюс» звернулось до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та просить суд:

- визнати протиправними та скасувати постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 року №3-2811/1/1010-4533/02, №3-2811/2/1010-4534/02, №3-2811/3/1010-4535/02, №3-2811/4/1010-4536/02;

- визнати протиправним та скасувати припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.11.2019 №С-1511/1.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 позовну заяву залишено без руху.

Позивачем 21.01.2020 до суду надано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що Департаментом ДАБІ у Київській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 , що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:010:0011, яка належить позивачу. На думку позивача, дана перевірка проведена з порушенням норм чинного законодавства за результатами якої були протиправно прийняті оскаржувані постанови та припис. Вважає, що у відповідача відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності за виявленні правопорушення під час перевірки, оскільки позивач не є суб`єктом таких правопорушень.

Відповідач проти позову заперечував з мотивів викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначив, що підчас проведення перевірки посадова особа відповідача діяла на підставі та в межах повноважень та відповідно до чинного законодавства. Стверджує, що у зв`язку з виявленням ряду правопорушень щодо не дотримання позивачем містобудівного законодавства посадовою особою відповідача були прийняті оскаржувані постанови та припис.

Позивач не погоджуючись з доводами відповідача, як відкладені у відзиві на позовну заяву, подав до суду відповідь на відзив. Вважає, що заперечення відповідача є необґрунтованими, не спростовують доводів позивача викладених у позовній заяві, містять численні неточності та помилки, а також зроблені без посилання на відповідні докази та норми права.

Представник позивача подано до суду клопотання про розгляд справи за його відсутністю.

У судове засідання відповідач не з`явився, про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлений, явку свого представника не забезпечив, про причину неявки суд не повідомив.

Протокольною ухвалою суду від 10.03.2020 на підставі ч. 3 ст. 194 КАС України та ч.9 ст.205 КАС України суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553), Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, які узгоджуються з Порядком № 553, на підставі зернення ОСОБА_1 від 15.10.2019 (вх. №15.12-А019 від 15.10.2019), Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано Наказ про проведення позапланової перевірки від 23.10.2019 №281П щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки: :01:010:0011).

Враховуючи зазначене, з метою проведення перевірки, Департаментом видано направлення №654.19/01 від 23.10.2019 року, для проведення позапланової перевірки на будівництва по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки: :01:010:0011).

В подальшому, строк проведення перевірки продовжено на підставі Наказу про продовження проведення позапланової перевірки від 11.11.2019 та видане відповідне Направлення про проведення позапланового заходу №654.19/01/П від 11.11.2019.

За результатами перевірки посадовими особами відповідача виявлені порушення вимог містобудівного законодавства з боку позивача та складений акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №Т-1511/1 від 15.11.2019 (далі - Акт).

Як вбачається з акту перевірки, земельна ділянка з кадастровим номером: :01:010:0011 по АДРЕСА_1 , згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, належить ТОВ «Затишний дім плюс».

Під час перевірки перевіряючому надано технічний паспорт інвентаризаційна справа №5-10Н від 30.10.2019, технічну інвентаризацію виконано ТОВ «Євробуд» (далі - технічний паспорт).

Згідно технічного паспорта на вищевказаній земельній ділянці розміщені наступні будівлі та споруди:

- будівля торгівельного центру - літ. «А»;

- котельня - літ. «Б»;

- навіси - літ. «В», «Г», «Д», «Ж», «З», «К»;

- альтанка - літ. «Е»;

- каналізаційний колодязь - поз. « 7».

Крім того, надано витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно (Серія ССА №788896), реєстраційний номер: 24001275, тип об`єкта: нежитлова будівля «торгівельний центр з допоміжними спорудами», адреса об`єкта: АДРЕСА_1 . Немішаєве, вул. 50 років СРСР (Затишна), 10. Підстава виникнення права власності: договорів купівлі-продажу від 10.09.2019 №1-3425, посвідчений Бородянською Державною нотаріальною конторою, власник - ОСОБА_2 .

Згідно технічного паспорта, альтанка - літ. «Е» побудована в 2013.

Під час перевірки встановлено, що на місці альтанки літ. «Е» побудована одноповерхова будівля невизначеного призначення орієнтовними розмірами 3x7м., зазначена будівля влаштована на монолітному бетонному фундаменті, зовнішні стіни виконані з силікатної цегли, віконні прорізи заповнені.

Зазначена будівля побудована в період з 2013 до 2019 року без отримання вихідних даних на проектування, без розроблення проектної документації, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, без забезпечення авторського та технічного нагляду.

Крім того, зазначена будівля побудована на межі земельної ділянки з кадастровим номером: :01:010:0011 по АДРЕСА_1 , яка згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку належить ТОВ «Затишний дім плюс» без забезпечення відстані в їм до межі сусідньої земельної ділянки від найбільш виступної конструкції стіни.

В Акті перевірки зазначено, що проведення перевірки відбувалось в присутності уповноваженої особи ТОВ «Затишний дім плюс», а саме представника Липки М.В., повноваження якої підтверджувалися довіреністю від 20.09.2019. Від отримання Акту уповноважений представник позивача відмовилась, зазначений Акт перевірки був направлений позивачу засобами поштового зв`язку.

Також посадовою особою відповідача відносно позивача складено:

- Протокол 1-Л-3-1511/1 від 15.11.2019, яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, відповідальність за які передбачена п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- Протокол 1-Л-3-1511/2 від 15.11.2019, яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, відповідальність за які передбачена п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- Протокол 1-Л-3-1511/3 від 15.11.2019, яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, відповідальність за які передбачена п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- Протокол 1-Л-3-1511/4 від 15.11.2019, яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, відповідальність за які передбачена п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Оскільки на вищезазначеному об`єкті будівництва встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, відповідачем складено відносно ТОВ «Затишний дім плюс» Припис №С-1511/1 від 15.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути виявлені порушення в термін до 15.01.2020 (далі Припис).

Із зазначених протоколів та Припису вбачається, що складання та підписання їх відбувалось в присутності уповноваженого представника позивача, якій повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться об 15 год. 30 хв. 18.06.2019 в приміщенні Департаменту, за адресою: м. Київ, бул. Л. України, 26. Від отримання зазначених протоколів та Припису представник позивача відмовився, їх разом із Актом направлено засобами поштового зв`язку, що підтверджується фіскальним чеком ПАТ «Укрпошта» 280 від 19.11.2019.

Надалі, 28.11.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О. на підставі вищезазначених документів (Акту перевірки, протоколів, Припису) прийнято оскаржувані постанови, зокрема:

- постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 №3-2811/1/1010-4533/02, якою ТОВ «Затишний дім плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90315,00 грн.;

- постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 №3-2811/2/1010-4534/02, якою ТОВ «Затишний дім плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72252,00 грн.;

- постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 №3-2811/3/1010-4535/02, якою ТОВ «Затишний дім плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 100350,00 грн.;

- постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 №3-2811/4/1010-4536/02, якою ТОВ «Затишний дім плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 5 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 80280,00грн.

Не погоджуючись з оскаржуваними постановами та приписом, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №3038-VI).

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до приписів частини першої статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 зазначеного Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

У відповідності до пункту 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Як визначено пунктом 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з пунктом 20 Порядку №553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктами 2 та 3 частини 4 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244) справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

3) Держархбудінспекцією.

Згідно з пунктом 3 Порядку №244, штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 9 Порядку №244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У пункті 11 Порядку №244 зазначено, що у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

Відповідно до пункту 16 Порядку №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з пунктом 22 Порядку №244, за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

З аналізу вказаних норм слідує, що наведеними нормами законодавства орган державного архітектурно-будівельного контролю наділений повноваженнями проводити позапланову перевірку та у разі виявлення порушень вимог законодавства складати за її наслідками необхідні документи (акт, протокол про правопорушення, припис, постанову про накладення штрафів).

Водночас, вирішуючи даний спір суд враховує, що відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудування несуть суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

За визначенням абзацу 11 частини першої статті 1 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV (далі Закон №687-XIV), замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону №3038-VI, замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно статті 28 Закону №687-XIV, власники та користувачі об`єктів архітектури зобов`язані, зокрема, отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов`язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об`єкта архітектури.

Поряд з цим, відповідальність юридичних та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за порушення у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 №208/94-ВР (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваних постанов) (далі - Закон №208/94-ВР).

Так, згідно положень статті 1 Закону №208/94-ВР, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Тобто, як вбачається з аналізу вказаної правової норми, обов`язковою умовою настання відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності є, зокрема, прямий причинно-наслідковий зв`язок між діями та бездіяльністю суб`єкта містобудування та вчиненими порушеннями.

Так, абзацом 2 пункту 3, абзацом 3 пункту 4 та пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 цього Закону №208/94-ВР передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

3) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

4) експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

5) незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

6) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Тобто, суб`єктами наведених вище правопорушень, за наслідком яких і винесено відповідачем оскаржувані постанови, можуть бути саме суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, здійснюючи безпідставну експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Так, при проведенні перевірки та винесенні оскаржуваних постанов, відповідач виходив з того, що саме позивач є замовником будівництва.

Проте, суд не погоджується з таким висновком відповідачів, з огляду на наступне.

Як зазначалось судом вище, відповідно до положень Закону України "Про архітектурну діяльність" замовником є особа, яка має у власності або користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни об`єкта містобудування.

Судом встановлено, що згідного технічного паспорту (інвентаризаційна справа №5-10Н від 30.10.2019) на земельній ділянці з кадастровим номером :01:010:0011 окрім інших будівель та споруд розміщена споруда позначена як альтанка літ «Е», яка побудована 2013 року.

Крім того, згідно запиту Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 12.12.2019 щодо інформації про юридичну особу, запис про проведення державної реєстрації ТОВ «Затишний дім плюс» датується 12.09.2019, а згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності на земельну ділянку від 11.12.2019 щодо земельної ділянки з кадастровим номером: :01:010:0011, датою державної реєстрації права власності позивачем даної земельної ділянки 13.09.2019.

Більш того, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів, що будівельні роботи на земельній ділянці були здійсненні саме позивачем.

Отже, зважаючи на наведене будівельні роботи передували таким реєстраціям, тому позивач не міг бути замовником та/або підрядником будівництва.

За таких обставин, враховуючи, що позивач не виконував будівельних робіт по зведенню вищевказаної альтанки, не є замовником та/або підрядником будівництва у розумінні законодавства, що регулює відносини у сфері містобудівної діяльності, суд приходить до висновку, що позивач не є суб`єктом містобудівної діяльності, якого може бути притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У Акті перевірки та протоколах відповідачем зазначено, що на місці альтанки побудована одноповерхова будівля невизначеного призначення орієнтовними розмірами 3x7 м. на монолітному бетонному фундаменті, зовнішні стіни виконані з силікатної цегли, віконні прорізи заповнені. А також про те, що, зазначена будівля побудована без отримання вихідних даних на проектування, без розроблення проектної документації, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.

Суд зазначає, що альтанка літ. «Е» підпадає під Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою КМУ від 07.06.2017 № 406 та не відноситься до самочинного будівництва.

Так, у пункті 6 зазначеного переліку перераховані такі об`єкти: зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.

Зазначене підтверджується у Довідці про технічні показники об`єкта нерухомого майна від 12.12.2019 вих. №421, яка наявна в матеріалах справи.

Тому, зважаючи що позивач не є замовником та/або підрядником будівництва, відповідно суд вважає, що позивачем не вчинено порушень містобудівного законодавства, які зазначенні в Акті перевірки, а саме не порушено статті 26, 31, 34 Закону № 3038-VI, ст. 11 Закону № 687-XIV, п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п.6.1.40 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території», а тому винесені на підставі Акту та протоколів оскаржувані припис та постанови є протиправними.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 9605,00 грн., що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 17.01.2020 на суму 5763,00 грн. та квитанцією №0.0..1 від 13.12.2019 на суму 3842,00 грн.

Таким чином, судові витрати щодо сплати судового збору підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2019 №3-2811/1/1010-4533/02, №3-2811/2/1010-4534/02, №3-2811/3/1010-4535/02, №3-2811/4/1010-4536/02.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.11.2019 №С-1511/1.

4. Стягнути сплачений судовий збір у розмірі 9605 (дев`ять тисяч шістсот п`ять) грн. 00 коп. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Затишний дім плюс» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.