Справа № 160/12636/19
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), -
1. 16.12.2019 засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до начальника Лівобережного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
2. Ухвалою суду від 21.12.2019 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
3. 08.01.2020 засобами поштового зв`язку до канцелярії суду від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду, а саме:
- належним чином оформлений адміністративний позов та його копію відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, в якому відповідачем визначено Головне управління ДФС у Дніпропетровській області та зазначена ціна позову;
- належним чином засвідчені копії пенсійного посвідчення та довідки про отримання пенсії, які не були додані до матеріалів адміністративного позову.
5. Ухвалою суду від 13.01.2020:
- прийнято адміністративний позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін;
- витребувано у позивача копію скарги від 14.05.2019, та, у разі наявності, відповіді на неї;
- встановлено сторонам строки для надання заяв по суті спорі та доказів.
6. 04.02.2020 позивачем надано копію скарги.
7. 10.02.2020 надійшов відзив на позов.
8. 05.03.2020 засобами поштового зв`язку від позивача надійшло клопотання, яким просить суд:
- витребувати від ГУ ДФС у Дніпропетровській області заяву за формою № 5-ОПП з позначкою «Зміни» та копію документа, що підтверджує право фізичної особи на провадження незалежної професійної діяльності, визначеного у підпункті 1 пункту 6.7 розділу VI Порядку, тобто копію свідоцтв про право на зайняття адвокатською діяльністю належним чином завірену;
- визнати дії суб`єкта владних повноважень протиправними - взяття на облік з 16.04.2014 по теперішній час, як особу, яка займається незалежною професійною діяльністю та зобов`язати відповідача утриматися від вчинення певних дій - проводити нарахування ЄСВ;
- витребувати від ГУ ДФС у Дніпропетровській області зрозумілий розрахунок нарахування ЄСВ за період з 2017 року по 2019 рік включно із розбивкою поквартально.
щодо строків розгляду справи
10. Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що обґрунтованість тривалості провадження завжди повинна оцінюватися в світлі обставин справи з посиланням на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади а також те, що було головним для заявника в спорі.
11. Справа є важливою для позивача та вимагала особливої ретельності, чим обумовлена тривалість її розгляду.
12. Позивач вважає протиправним нарахування сум єдиного внеску та формування вимоги, оскільки є пенсіонером, отримує пенсію за віком, отже, звільняється від сплати єдиного внеску.
13. Станом на 08.07.2010, дату набрання чинності Законом України № 2464-VІ позивачу виповнилось 60 років, відповідно до закону він отримував пенсію за вислугу років в МВС де заяви про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного страхування не подавав.
14. Позивач не подавав до контролюючого органу заяву за формою 5-ОПП та документів про право на зайняття адвокатською діяльністю.
15. У спірний період позивач здійснював діяльність як підприємець, а не як особа, яка проводить незалежну професійну діяльність.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
16. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що позивач є платником єдиного внеску згідно частини першої статті 4 Закону № 2464-VІ.
17. Неотримання доходу від діяльності не звільняє платника від обов`язку сплачувати суми єдиного внеску.
18. Позивач з 26.03.2001 по теперішній час знаходиться на обліку як фізична особа-підприємець, а з 16.04.2014 по теперішній час як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю.
19. Починаючи з 01.01.2018, у зв`язку із внесенням змін до Закону № 2464-VІ та з метою здійснення контролю за своєчасністю сплати єдиного внеску, по даній категорії платників ДПС України розроблено алгоритм автоматичного розрахунку нарахувань сум єдиного внеску.
20. Загальна сума недоїмки складає 25 476,96 грн.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
21. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно довідки ГУ ПФУ в Дніпропетровській області від 21.11.2019 № 96/02.29-37 перебуває на обліку в Головному Управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області з 28.10.1999 та отримує пенсію за вислугою років МВС відповідно до закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служб, та деяких інших осіб».
22. 09.03.2001 ОСОБА_1 зареєстрований фізичною особою-підприємцем, згідно коду КВЕД 69.10 діяльність у сфері права.
23. 09.11.2004 ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю.
24. 12.11.2018 ГУ ДФС України у Дніпропетровській області станом на 31.10.2018 сформувала вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму 25 476,96 грн.
25. 04.03.2019 ГУ ДФС України у Дніпропетровській області проставило позначку про узгодження вимоги про сплату боргу (недоїмки), додавши до номеру літеру «У», та зробило відмітку про її узгодження.
26. 04.04.2019 контролюючий орган подав вимогу про сплату боргу (недоїмки) на примусове виконання.
27. Рішенням про розгляд скарги від 13.11.2019 № 16/99-00-08-06-01 ДПС України в задоволенні скарги від 08.10.2019 відмовлено, оскільки вимога про сплату боргу (недоїмки) вручена засобами поштового зв`язку 22.02.2019 та є узгодженою.
відомості інтегрованої картки платника (ІКП)
28. Контролюючим органом здійснені наступні записи в інтегрованій картці платника єдиного внеску у 2018 році:
- станом на 31.12.2017: недоїмка 390,36 грн;
- станом на 31.01.2018: недоїмка 390,36 грн;
-- код операції 17Ц, нараховано розрахункову суму ЄВ за рік в розмірі 8 448 грн, нарахування ЄВ № 3462506/еv від 09.02.2018, термін сплати 09.02.2018, збільшено недоїмку;
- станом на 28.02.2018: недоїмка 8 838,36 грн;
- станом на 31.03.2018: недоїмка 8 838,36 грн;
-- код операції 17Х, нараховано ЄВ в розмірі 819,06 грн, ФОП, в т.ч. на спрощеній системі, нарахування ЄВ № 608795/еv від 19.04.2018, термін сплати 19.04.2018, збільшено недоїмку, недоїмка 9 657,42 грн;
-- код операції 17Є нараховано ЄВ в розмірі 2 457,18 грн, ФОП, в т.ч. в т.ч. з незалежної професійної діяльності, нарахування ЄВ № 1051869/еv від 19.04.2018, термін сплати 19.04.2018, збільшено недоїмку, недоїмка 12 114,60 грн;
- станом на 30.04.2018: недоїмка 12 114,60 грн;
-- код операції 17Ц, нараховано розрахункову суму ЄВ за рік в розмірі 8 448, нарахування ЄВ № 3972008/еv від 02.05.2018, термін сплати 02.05.2018, збільшено недоїмку, недоїмка 20 562,60 грн;
- станом на 31.05.2018: недоїмка 20 562,60 грн;
- станом на 30.06.2018: недоїмка 20 562,60 грн;
-- код операції 17Є, нараховано ЄВ в розмірі 2 457,18 грн, ФОП, в т.ч. з незалежної професійної діяльності, нарахування ЄВ № 10173208/еv від 19.07.2018, термін сплати 19.07.2018, збільшено недоїмку, недоїмка 23 019,78 грн;
- станом на 31.07.2018: недоїмка 23 019,78 грн;
- станом на 31.08.2018: недоїмка 23 019,78 грн;
- станом на 30.09.2018: недоїмка 23 019,78 грн;
-- код операції 17Є, нараховано ЄВ в розмірі 2 457,18 грн, ФОП, в т.ч. з незалежної професійної діяльності, нарахування ЄВ № 10195593/еv від 19.10.2018, термін сплати 19.10.2018, збільшено недоїмку, недоїмка 25 476,96 грн;
- станом на 31.10.2018: недоїмка 25 476,96 грн.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
29. Відповідно до пункту 1.3 статті 1 ПК України цей Кодекс не регулює питання погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.
30. Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).
31. Статтею 1 Закону № 2464-VI наведено визначення наступних термінів:
- єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;
- застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок;
- максимальна величина бази нарахування єдиного внеску - максимальна сума доходу застрахованої особи на місяць, що дорівнює п`ятнадцяти розмірам мінімальної заробітної плати, встановленої законом, на яку нараховується єдиний внесок;
- мінімальний страховий внесок - сума єдиного внеску, що визначається розрахунково як добуток мінімального розміру заробітної плати на розмір внеску, встановлений законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (дохід), та підлягає сплаті щомісяця;
- недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.
32. Згідно статті 2 Закону № 2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.
33. Виключно цим Законом визначаються, зокрема: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність.
34. Згідно пункту 4 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.
35. Пунктом 5 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI, визначено, що платниками єдиного внеску є особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.
36. Стаття 4 Закону № 2464-VI:
- доповнена частиною четвертою згідно із Законом № 3609-VI від 07.07.2011: особи, зазначені у пункті 4 частини першої цієї статті, які обрали спрощену систему оподаткування, звільняються від сплати за себе єдиного внеску, якщо вони є пенсіонерами за віком або інвалідами та отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. Такі особи можуть бути платниками єдиного внеску виключно за умови їх добровільної участі у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування;
- частина четверта із змінами, внесеними згідно із Законом № 1774-VIII від 06.12.2016: особи, зазначені у пункті 4 частини першої цієї статті, звільняються від сплати за себе єдиного внеску, якщо вони є пенсіонерами за віком або інвалідами та отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. Такі особи можуть бути платниками єдиного внеску виключно за умови їх добровільної участі у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування;
- частина четверта із змінами, внесеними згідно із Законом № 2148-VIII від 03.10.2017, яка набрала чинності з 11.10.2017: особи, зазначені у пунктах 4 та 5-1 частини першої цієї статті, звільняються від сплати за себе єдиного внеску, якщо вони отримують пенсію за віком або є особами з інвалідністю, або досягли віку, встановленого статтею 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», та отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. Такі особи можуть бути платниками єдиного внеску виключно за умови їх добровільної участі у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування.
37. Згідно із частиною першою статті 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» особи мають право на призначення пенсії за віком після досягнення віку 60 років.
38. Відповідно до статті 2 Закону України «Про пенсійне забезпечення» за цим Законом призначаються: а) трудові пенсії: за віком; по інвалідності; в разі втрати годувальника; за вислугу років.
39. Правила обліку платників єдиного внеску врегульовані статтею 5 Закону № 2464-VI.
40. Облік осіб, зазначених у пунктах 1, 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, ведеться в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
41. Відповідно до підпунктів 1, 4 частини другої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядкута за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв`язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю;
42. Згідно пункту 3 частини першої статті 7 Закону № 2464-VI, в редакції до 31.12.2017, єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.
43. Єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, не зменшені на суму відрахувань податків, інших обов`язкових платежів, що відповідно до закону сплачуються із зазначених сум, та на суми утримань, що здійснюються відповідно до закону або за договорами позики, придбання товарів та виплат на інші цілі за дорученням отримувача (частина четверта статті 7 Закону № 2464-VI).
44. В редакції до 01.01.2018, єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску. У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та ставки єдиного внеску.
45. У зв`язку з прийняттям Закону України від 03.10.2017 № 2148-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій», внесено зміни до Закону № 2464-VI, які набули чинності з 01.01.2018.
46. Згідно пункту 3 частини першої статті 7 Закону № 2464-VI, в редакції з 01.01.2018, єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.
47. Частиною четвертою статті 8 Закону № 2464-VI визначено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
48. Відповідно до частини другої статті 9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
49. Відповідно до частини третьої статті 9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
50. Органи доходів і зборів мають право проводити перевірки у фізичних осіб - підприємців бухгалтерських книг, звітів, кошторисів та інших документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру, отримувати необхідні пояснення, довідки і відомості (зокрема письмові) з питань, що виникають під час такої перевірки. Документальні та камеральні перевірки проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України (пункт 2 частини першої статті 13 Закону № 2464-VI).
51. Згідно частини першої статті 25 Закону № 2464-VI:
- рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами;
- положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов`язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок;
- орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату;
- вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом;
- платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.
52. Процедура нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом № 2464-VI, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначена «Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04.05.2018 № 469, далі - Інструкція № 449).
53. Згідно пункту 3 Розділу VI Інструкції № 449 органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:
- дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;
- платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;
- платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.
54. У випадку, передбаченому абзацом другим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) приймається відповідним органом доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника єдиного внеску до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки.
55. Орган доходів і зборів надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.
56. Пунктом 4 Розділу VI Інструкції № 449 встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).
57. «Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 20.06.2016 № 422 (далі - Порядок № 422) визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
58. Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку № 422 базовий запис - первинний запис в інформаційній системі.
59. Облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку.
60. Оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.
61. Первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо).
62. Згідно з розділом ІІ «Інтегрована картка платника» Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.
63. ІКП відкриваються автоматично кожному платнику у разі:
- нарахування сум грошових зобов`язань і пені з податків, зборів та сум єдиного внеску, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків);
- нарахування сум грошових зобов`язань і пені з податків, зборів та сум єдиного внеску, визначених органом ДФС (акт перевірки, податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, передбачених Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», рішення про застосування штрафних санкцій по єдиному внеску, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску);
- сплати податків, зборів та єдиного внеску за фактом надходження інформації органів Державної казначейської служби України (далі - органи Казначейства) про надходження сум податків, зборів, єдиного внеску.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
64. Надаючи оцінку доводам позивача щодо неправомірності нарахування сум єдиного внеску подвійно як фізичній особі-підприємцю, так і як особі, яка займається незалежною професійною діяльністю, суд зазначає про їх обґрунтованість.
65. З інтегрованої картки платника єдиного внеску вбачається, що за період грудень 2016 року - жовтень 2018 року відповідач здійснював нарахування єдиного внеску одночасно як фізичній особі-підприємцю, так і як особі, яка займається незалежною професійною діяльністю.
66. Подвійне нарахування одному платнику єдиного внеску за різними ознаками є помилковим.
щодо періоду нарахування єдиного внеску з 11.10.2017
67. Вирішуючи спір по суті, суд виходить із того, що частина четверта статті 4 № 2464-VI, в редакції, яка застосовується з 01.10.2017, позивач, як фізична особа-підприємець та особа, яка досягла 60-річного віку та отримує пенсію, звільняється від сплати за себе єдиного внеску.
68. Таким чином, нарахування єдиного внеску з 11.10.2017 прямо суперечить вищевказаній нормі, у зв`язку із чим формування оскаржуваної вимог про сплату боргу (недоїмки) за такий період є протиправним.
щодо періоду нарахування єдиного внеску до 11.10.2017
69. Позивач не надав суду розрахунку нарахованих сум єдиного внеску, у тому числі за період до 11.10.2017.
70. При цьому, згідно інтегрованої картки, станом на 31.12.2017 обліковувалась недоїмка 390,36 грн, а 09.02.2018 позивачу нараховано єдиний внесок за 2017 рік в розмірі 8 448 грн.
71. Відповідач не пояснив підстави виникнення недоїмки у розмірі 390,36 грн, щодо нарахування 09.02.2018 - не визначив за якою ознакою платника єдиного внеску нараховано платіж.
72. Вирішуючи спір по суті та надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що оскаржувана вимога про сплату боргу (недоїмки) сформована у зв`язку із автоматичним внесенням до інтегрованої картки платника (ІКП) зобов`язань зі сплати сум єдиного внеску.
73. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач посилався на облікові дані з інформаційної системи органу доходів і зборів, як підставу формування вимоги про сплату боргу (недоїмки), здійснення нарахування на підставі алгоритму автоматичного розрахунку, та пункту 4 Розділу VI Інструкції № 449.
74. Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2464-VI виключно цим Законом визначається порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску.
75. Порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається Законом № 2464-VI, в частині адміністрування - ПК України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (частина четверта статті 8 Закону № 2464-VI).
76. Порядок 1) нарахування, 2) обчислення та 3) сплати єдиного внеску визначені відповідними статтями Закону № 2464-VI.
77. Таким чином: нарахування єдиного внеску здійснює платник, правильність здійсненого нарахування - перевіряє орган доходів і зборів (пункти 2, 3 частини другої статті 6, частина третя статті 9); звітність про нарахування подає платник (частина двадцять восьма статті 8); донарахування здійснює орган доходів і зборів із застосуванням штрафних санкцій (пункт 3 частини одинадцятої статті 25).
78. Обчислення єдиного внеску здійснюється (стаття 9 Закону № 2464-VI):
а) платником: обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок (частина друга статті 9 Закону № 2464-VI);
б) органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом № 2464-VI: обчислення єдиного внеску, здійснюється на підставі (частина третя статті 9 Закону № 2464-VI):
- актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску;
- звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів;
- бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
79. Таким чином, частина третя статті 9 Закону № 2464-VI встановлює чіткий перелік документів (в подальшому доказів у судовому процесі), на підставі яких органами доходів і зборів здійснюється обчислення єдиного внеску.
80. В розглянутому спорі:
- акти перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску не складались, перевірка в порядку пункту 2 частини першої статті 13 Закону № 2464-VI не проводилась;
- звітність платником до органів доходів і зборів не подавалась;
- бухгалтерські та інші документи не перевірялись.
(щодо вчинення запису в ІКП)
81. При вчиненні в ІКП записів були відсутні первинні документи, визначені пунктом 2 розділу І Порядку № 422.
82. В розглянутому спорі були відсутніми й підстави автоматичного відкриття ІКП, визначені розділом ІІ «Інтегрована картка платника» Порядку № 422.
83. Відповідач не обґрунтував підстав та унормування процедури автоматичного відкриття ІКП та внесення в нього записів, процедури проведення інвентаризації даних.
(щодо формування вимоги)
84. Процедура нарахування і сплати єдиного внеску страхувальниками, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначена Інструкцією № 449.
85. Пунктом 4 Розділу VI Інструкції № 449 встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі: актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів.
86. Згідно пункту 3 Розділу VI Інструкції № 449 надсилання платникам вимоги про сплату боргу (недоїмки) передбачено у трьох випадках:
- дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;
- платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;
- платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.
87. Статтею 1 Закону № 2464-VI визначено, що недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.
88. Таким чином, в розглянутих правовідносинах первісно мала б бути обчислена недоїмка, в порядку частини третьої статті 9 Закону № 2464-VI, однак, як зазначено вище, відповідне обчислення відповідачем не здійснено та не оформлено.
89. Доводи відповідача про достатність відомостей облікових даних з інформаційної системи для внесення відомостей в ІКП, обчислення недоїмки по єдиному внеску та формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) не відповідають вищенаведеним нормам права, оскільки відповідач не застосував та не виконав вимоги частини третьої статті 9 Закону № 2464-VI, а керувався пунктом 4 Розділу VI Інструкції № 449, акта нижчої юридичної сили.
щодо визнання протиправними дій
90. Враховуючи, що дії щодо винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) є складовою процедури формування такої вимоги, належним способом порушеного права позивача є оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки), що реалізовано позивачем при поданні цього позову.
91. Підстав для окремого визнання протиправними оскаржуваних дій суд не вбачає.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
92. Вирішуючи спір по суті, суд виходить із завдання адміністративного судочинства, та оцінює процедуру прийняття оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) на відповідність статті 19 Конституції України.
93. З системного аналізу матеріалів справи та наведених норм законодавства, судом встановлено, що обчислення сум недоїмки по єдиному внеску та відображення нарахувань в інтегрованій картці здійснено органом доходів і зборів без проведення перевірки, у порядку встановленому ПК України.
94. Позивачу здійснено нарахування єдиного внеску за період з 11.10.2017, у який позивач звільнявся від сплати такого внеску як особа, що досягла 60 віку.
95. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
96. Суд зазначає, що заявлений спір є майновим, отже вирішення спору пов`язано з правом позивача на мирне володіння майном, охоронюваним статтею 1 Протоколу Першого до Конвенції, тому суд враховує й норми статей 6, 13 Конвенції.
99. Таким чином, недодержання встановленої законом процедури прийняття суб`єктом владних повноважень рішення призводить до незаконності рішення, що неодноразово зазначав Верховний Суд та відображено у чисельній практиці Європейського суду з прав людини.
100. Оскаржувана вимога про сплату боргу (недоїмки) прийнята всупереч порядку, встановленому абзацом сьомим частини першої статті 5, частиною третьою статті 9 Закону № 2464-VI (у формі незастосування) та пунктам 3, 4 Розділу VI Інструкції № 449 (у формі неправильного застосування).
101. В розглянутому спорі, у разі відмови у задоволенні позову та визнання правомірною оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки), яка є виконавчим документом, суду належало б зазначити про додержання органом доходів і зборів абзацу сьомого частини першої статті 5, частини третьої статті 3 статті 9 Закону № 2464-VI.
102. Однак, фактично здійснені послідовні дії відповідача відкриття ІКП в 2018 році, внесення записів за періоди 2016-2018 роки (попередні та поточні періоди), формування вимоги про сплату борги (недоїмки) не є вчиненими у законному порядку та спосіб, отже є протиправними та такими, що порушують права та законні інтересі позивача та суперечать принципу належного урядування.
103. Недодержанням передбаченого порядку обчислення єдиного внеску відповідач ухиляється від виконання обов`язку, покладеного на нього законом, уникаючи виконання такого обов`язку та покладаючи тягар відповідальності та негативні наслідки на позивача.
104. Здійснюючи контроль легальності у розглянутому спорі, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову в частині визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки).
105. З системного аналізу матеріалів справи та наведених норм законодавства, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.
108. Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
111. В іншій частині позовних вимог - відмовити.
112. Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.
113. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України. Цей строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Суддя І.О. Верба