Справа № 120/3334/19-а
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/3334/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Воробйова Інна Анатоліївна

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

08 квітня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Смілянця Е. С. Охрімчук І.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року (повний текст рішення складено 02.12.2019р. у м.Вінниці) у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 17.09.2019 №1974 "Про накладення штрафу на АТ "ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання" в частині встановлення порушення АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ "ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО" пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до Законів України "Про електроенергетику", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії" та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310, а саме: пункту 4.1.8 глави 4.1 розділу IV, відповідно до якого забороняється приєднувати електроустановки Замовника до електричних мереж побутових споживачів, та в частині накладення штрафу у розмірі 1700 000 гривень. В обґрунтування позову зазначено, що комісією проведено перевірку, за наслідком якої складено акти і зафіксовано порушення АТ "Вінницяобленерго" Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 13.04.2017 №504 (надалі - Ліцензійні умови з постачання електричної енергії) та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 25.07.2017 №932 (надалі - Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії), зокрема, норм щодо порядку приєднання електроустановок замовників до електромереж побутових споживачів.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року позов задоволено повністю.

Визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1974 від 17.09.2019 р. "Про накладення штрафу на АТ "Вінницяобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання" в частині встановлення порушення АТ "Вінницяобленерго" пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до законів України "Про електроенергетику", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії" та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, а саме пункту 4.1.8 глави 4.1 розділу IV та в частині накладення штрафу у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі зазначає, що спірна постанова прийнята в межах повноважень та з дотримання вимог чинного законодавства. Зазначає, що за наслідком проведеної перевірки складено акти, які розглянуті на відкритому слуханні та прийнято спірну постанову і накладено штраф на товариство за порушення ліцензійних умов. Так, відповідач зазначає, що позивачем надано ТУ на приєднання до КТП ряду фізичних осіб, що є прямим порушенням пункту 4.1.8 Кодексу, яким забороняється приєднувати електроустановки замовника до електричних мереж побутових споживачів.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що на підставі посвідчень №282, №283 від 10.07.2019 р., постанови №917 від 31.05.2019 р. у період з 12.08.2019 року по 23.08.2019 року проведено планові заходи державного нагляду дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та ліцензійних умов з розподілу та постачання електричної енергії.

За результатом проведеної перевірки відповідачем складено акти №295, №296 від 23.08.2019 р., та в акті №295 серед іншого зафіксовано порушення пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до законів України "Про електроенергетику", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії" та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, а саме: пункту 4.1.8 глави 4.1 розділу IV, відповідно до якого забороняється приєднувати електроустановки Замовника до електричних мереж побутових споживачів.

За наслідком проведеної перевірки та складених актів відповідачем 17.09.2019 р. прийнято постанову №1974 від 17.09.2019 р., якою за дані порушення застосовано до товариства штраф у розмірі 1 700 000 гривень.

Не погоджуючись із вказаним рішенням позивач звернувся до суду із цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1974 від 17.09.2019 р. "Про накладення штрафу на АТ "Вінницяобленерго" є протиправною та підлягає скасуванню.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Визначення правових, економічних та організаційних засад функціонування ринку електричної енергії, регулювання відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвиток ринкових відносин, мінімізацію витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище здійснює Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-VIII (далі - Закон №2019-VIII).

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 2019-VIII державне регулювання ринку електричної енергії здійснює Регулятор у межах повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства.

Регулятор - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (п.72 ч.1 ст.1 Закону №2019-VIII).

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 №1540-VIII (далі Закон №1540-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно статті 3 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Приписами статті 19 Закону №1540-VIII визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону №1540-VIII за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив (ч.3 ст.22 Закону №1540-VIII).

Відповідно до частини четвертої статті 22 Закону №1540-VIII регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Отже, зі змісту вказаних правових приписів вбачається, що метою здійснення діяльності НКРЕКП є досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки. В свою чергу, державний контроль Регулятором здійснюється зокрема шляхом проведення відповідних перевірок за результатом яких складаються акти.

Згідно із частиною першою статті 77 Закону №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності (п.1 ч.2 ст.77 Закону №2019-VIII).

У разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії (ч.3 ст.77 Закону №2019-VIII).

Відповідно до частини шостої статті 77 Закону №2019-VIII рішення Регулятора про застосування санкцій за правопорушення, передбачені цією статтею, може бути прийнято протягом п`яти днів з дня виявлення правопорушення Регулятором.

Згідно підпункту 26 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 р. №1470, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог: надавати послуги з приєднання електроустановки замовника до системи розподілу електричної енергії з урахуванням положень статті 21 Закону України "Про ринок електричної енергії" за умови дотримання замовником вимог кодексу систем розподілу. Розраховувати плату за приєднання до електричних мереж оператора системи розподілу на підставі методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, затвердженої НКРЕКП.

Приписами частини четвертої статті 21 Закону №2019-VIII визначено, що порядок приєднання до електричних мереж операторів систем розподілу визначається кодексом систем розподілу і має бути прозорим, забезпечувати ефективне та недискримінаційне приєднання до системи передачі та систем розподілу. Порядок приєднання має визначати, у тому числі, процедурні питання, умови приєднання, типові форми договорів про приєднання. Кодексом системи розподілу визначаються умови приєднання електроустановок замовників до електричних мереж власників, які не є операторами системи розподілу.

Так, вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини оператора систем розподілу (далі - ОСР), користувачів системи розподілу (далі - Користувачі) та замовників послуги з приєднання щодо оперативного та технологічного управління системою розподілу, її розвитку та експлуатації, забезпечення доступу та приєднання електроустановок визначаються Кодексом систем розподілу (далі - КСР).

Забороняється приєднувати електроустановки Замовника до електричних мереж побутових споживачів (п.4.1.8 п.4.1 КСР).

Відповідно до підпунктів 4.3.1-4.3.2 пункту 4.3 КСР ОСР надає послугу з нестандартного приєднання "під ключ" або нестандартного приєднання з проектуванням Замовником лінійної частини приєднання відповідно до умов договору про нестандартне приєднання (додаток 3).

Однією з істотних умов договору про нестандартне приєднання має бути визначена сторонами відповідальність за проектування лінійної частини приєднання.

Послуга з нестандартного приєднання "під ключ" передбачає виконання комплексу робіт, що відповідає стандартному приєднанню та виконується за тією ж процедурою.

Отже, послуги з нестандартного/стандартного приєднання передбачають виконання ряду комплексних робіт та завершуються підписанням акту надання послуги про приєднання сторонами договору.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.12.2018 р. між гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 укладено договори купівлі-продажу обладнання, а саме трансформаторних підстанцій кіоскового типу та повітряні лінії, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .

Отже, з 12.12.2018 р. трансформаторні підстанції належать не фізичним особам, а суб`єкту господарювання ФОП ОСОБА_3 . І хоча й заяви про здійснення комплексу заходів фізичними особами подані протягом листопада 2018 р., акти здачі-приймання наданих послуг про приєднання підписано між ПАТ "ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО" та замовниками в період з 12.12.2018р. по 24.12.2018р., тобто коли власником трансформаторних станцій був суб`єкт господарювання ОСОБА_3 , а не фізичні особи.

Крім того, договори про користування електричною енергією між ПАТ "ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО" та фізичними особами приєднаними до трансформаторних підстанцій підписувались лише з 12 грудня 2018 р., тобто після підписання актів здачі-приймання наданих послуг.

Таким чином, акти здачі-приймання наданих послуг з нестандартного приєднання, які підтверджують факт завершення надання відповідних послуг, підписано між замовниками та ПАТ "Вінницяобленерго" після фактичного продажу гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 належних їм електричних мереж на користь ФОП ОСОБА_3 .

Отже, фактично надання послуги з приєднання та підключення електроустановок замовників відбулось саме до електричних мереж суб`єкта господарювання, а не побутових споживачів, тому товариством не порушено пункт 4.1.8 пункту 4.1 Кодексу систем розподілу.

Судом встановлено, що наявність вказаних порушень, на переконання відповідача, зумовило необхідність застосування штрафу до позивача, у розмірі 1 700 000 грн.

При цьому, згідно п.4 ч.4 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах свої повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

В свою чергу, наявність вказаного принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступень тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність.

Як вбачається з постанови НКРЕКП від 17.09.2019 №1974 відповідач при визначенні розміру штрафних санкцій лише зазначив про вчинені позивачем правопорушення. Однак, вказана постанова не містить жодного обґрунтування щодо ступеня тяжкості вчиненого ним правопорушення та обгрунтування відповідності визначеного розміру штрафу вчиненому правопорушенню.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наявність усіх вищевказаних обставин у своїй сукупності зумовлює необґрунтованість прийняття постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 17.09.2019 №1974 "Про накладення штрафу на АТ "ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання" в частині встановлення порушення АТ "Вінницяобленерго" пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до законів України "Про електроенергетику", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії", оскільки відповідачем не наведено достатніх правових підстав для прийняття оскаржуваної постанови в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України, тому дана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч.1-3 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315,316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 08 квітня 2020 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Смілянець Е. С. Охрімчук І.Г.