Справа № 520/11377/19
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2020 р. Справа № 520/11377/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 року, (головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., повний текст складено 20.12.19 року) по справі № 520/11377/19

за позовом Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та КО" ( далі - позивач, ПрАТ "Концерн АВЕК та КО") звернулось до суду з позовом, в якому просило :

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №170/2570/0/250-19-П від 04.10.2019.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 задоволено позов.

Визнано протиправною та скасовано постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 170/2570/0/250-19-П від 04.10.2019.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - відповідач), не погодившись із рішенням суду, подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що припис не оскаржено, він є чинним та підлягає виконанню, вимоги припису не виконані, порушення не усунуті, доказів повідомлення інспекції про виконання припису, або вчинення дій про його виконання позивачем не надано, а тому постанова про накладення штрафу є законною та обґрунтованою.

Процеси, пов`язані зі зміною цільового призначення земельної ділянки, які було ініційовано позивачем, не стосуються процедури збереження об`єктів самочинного будівництва та прийняття їх в експлуатацію, а отже, звернення ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" до Харківської міської ради за зміною цільового призначення земельної ділянки не свідчить про виконання припису.

Зазначає, що суд першої інстанції невірно встановив обставини справи та дійшов висновку про порушення процедури проведення перевірки, оскільки факт неотримання позивачем акту перевірки, який став підставою для притягнення останнього до відповідальності, не свідчить про порушення відповідачем процедури проведення самої перевірки. Стверджує, що представник позивача не прибув для підписання акту, складеного за результатами проведення позапланової перевірки, та протоколу про правопорушення, у зв`язку з чим, у відповідності до вимог абз.3 п.3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, вказані документи було направлено на адресу позивача поштою. З огляду на викладене, вважає, що висновок суду першої інстанції про порушення процедури проведення перевірки є помилковим і не вбачає підстав для визнання неправомірною постанови № 170/2570/0/250-19-П від 04.10.2019 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування зазначає про правильність висновків суду першої інстанції, оскільки відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, що є самостійною та достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки. Також зазначає, що судом першої інстанції вірно встановлено про вчинення позивачем дій щодо усунення порушень, зазначених в приписі.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що

з 20.06.2018 р. по 27.06.2018 р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведено позапланову перевірку щодо дотримання ПрАТ "Концерн АВЕК та КО" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якої складено акт № 671-А від 27.06.2018 р. (а.с. 50-53).

Актом перевірки встановлено, що по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042) встановлено факт наявності двоповерхової будівлі літ. "ЖЖ-1", яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС-1. Згідно технічного паспорту, виготовленого ДП "Земельно-проектне бюро" ТОВ "АГ Ріелті", інв. справа № 76 від 20.07.2017 громадський будинок нежитлова будівля літ. "ЖЖ-1" по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові загальною площею 131,6 кв.м, торгівельною площею 107,4 кв.м самочинно збудована у 2011 р. На момент перевірки ознак проведення будівельних робіт на вищевказаній будівлі не встановлено. В ході перевірки позивачем - ПрАТ "Концерн АВЕК та КО" відповідачу не представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. "ЖЖ-1", розташованої по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042).

27.06.2018 р. відповідачем винесено припис № 671-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено, що по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042) у 2011 р. самочинно збудовано нежитлову будівлю літ. "ЖЖ-1", яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС-1 без набуття права на виконання будівельних робіт, що є порушенням ст. 29 Закону України "Про планування і забудову території", закон діяв до 12.03.2011 р., на даний час п. 1 ч. 1 ст. 34, ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р. Вимагається усунути допущене порушення в термін до 27.08.2018 р. (а.с.55).

З 04.09.2019 р. по 19.09.2019 р. відповідачем проведено позапланову перевірку щодо дотримання ПрАТ "Концерн АВЕК та КО" на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "ЖЖ-1" по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042) щодо виконання вимог припису № 671-Пр-У від 27.06.2018 р., за результатами якої складено акт № 792/856-А від 19.09.2019 р. (а.с.65-69).

В акті перевірки зазначено, що встановлено наявність нежитлової будівлі літ. "ЖЖ-1" на зазначеній земельній ділянці. В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ. "ЖЖ-1" (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0042) відсутня. До теперішнього часу інформація про виконання вимог припису № 671-Пр-У від 27.06.2018 р. до Інспекції не надходила. ПрАТ "Концерн АВЕК та КО" не представлено документів, що підтверджують виконання вимог зазначеного припису. Отже, вимоги припису № 671-Пр-У від 27.06.2018 р. не виконано.

19.09.2019 р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с 70).

04.10.2019 р. ПрАТ "Концерн АВЕК та КО" визнано винним у вчиненні правопорушення , передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 30105,00 грн., про що свідчить постанова № 170/2570/0/250-19-П від 04.10.2019 р.(а.с 75).

Не погоджуючись з постановою відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з факту порушення відповідачем процедури контролю за станом виконання позивачем припису від 27.06.2018 № 671-Пр-У, невиконання позивачем припису від 27.06.2018р., вчинення ним дій щодо усунення виявлених порушень, а отже неправомірність постанови Інспекції про накладення штрафу.

Колегія суддів за результатами перегляду рішення суду першої інстанції зазначає наступне.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до абз. 4 п. 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта.

Відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Аналізуючи вищенаведені правові положення, судова колегія зазначає, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку.

Зокрема, відповідно до пп. 3-5 п. 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п. 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок № 244), згідно з п. 13 якого протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з п. 14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком, а в п. 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Натомість, відповідачем по справі не надано доказів на підтвердження того, що акт № 792/856-А від 19.09.2019 р. та протокол про порушення у сфері містобудівного законодавства від 19.09.2019 були складені у присутності суб`єкта містобудування - ПрАТ "КОНЦЕРН "АВЕК та КО".

Так, судом встановлено, що направлення для проведення позапланової перевірки на спірному об`єкті №792-Н від 30.08.2019 було видане строком дії з 04.09.2019 до 17.09.2019 (а.с. 62).

Копія вказаного направлення була отримана ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" 17.09.2019, що зазначено в акті від 19.09.2019, позивачем в листі (а.с. 25-26, зворотний бік а.с. 65).

Однак, у визначений у направленні строк перевірка проведена не була, у зв`язку з чим головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Оріненком І.С. складено доповідну записку на ім`я начальника Інспекції ДАБК про продовження строку проведення позапланової перевірки на два робочі дні, з посиланням на відсутність суб`єкта містобудування з відповідними підтверджуючими документами у встановлений строк дії направлення від 30.08.2018 № 792-н (а.с.63).

17.09.2019 начальником Інспекції ДАБК видано направлення № 856-н на позапланову перевірку спірного об`єкту строком дії з 18 вересня до 19 вересня 2019р. (а.с.64).

Відповідно до абз. 10 п.7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Однак, відповідачем не надано доказів прийняття начальником Інспекції ДАБК письмового рішення про продовження строку проведення перевірки, а також не доведено існування обставин, які зазначені у доповідній записці як підстава для продовження перевірки.

Резолюція начальника Інспекції ДАБК на службовій записці ОСОБА_1 "ОСОБА_2" не містить ані дати її вчинення, ані конкретних вказівок на дії, які слід вчинити виконавцю, а отже, не може вважатися письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про продовження перевірки у розумінні абз.10 п.7 Порядку № 553 та не є підставою для видачі нового направлення від 17.09.2019 № 856-н.

Відповідачем не надано доказів складання акту про відсутність уповноваженої особи суб`єкта містобудування на об`єкті під час перевірки або акту про відмову суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, як це передбачено п. 12 Порядку № 553.

Натомість, як стверджує позивач, жодних дій, направлених на проведення перевірки, після надіслання направлення відповідачем не вчинялось, у зв`язку з чим 18.09.2019 посадовими особами ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" складено акт про не проведення перевірки та направлено на адресу Інспекції ДАБК лист № 659 від 18.09.2019 щодо повідомлення причин не проведення перевірки (а.с. 24-26).

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано доказів законності та наявності фактичних підстав для продовження перевірки на період з 18.09.2019 до 19.09.2019.

Колегія суддів зазначає, що доказів вручення направлення від 17.09.2019 № 856-н уповноваженій особі ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко", або повідомлення позивача в інший спосіб про перенесення строків проведення перевірки, відповідачем не надано ні до суду першої, ні до суду апеляційної інстанції.

За твердженням апелянта, у зв`язку з неявкою представника ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" для підписання акту від 19.09.2019 № 792/856-А та протоколу від 19.09.2019 останні направлені позивачу засобами поштового зв`язку, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та фіскальним чеком.

Разом з тим, жодних доказів повідомлення позивача про проведення перевірки саме з 18.09.2019 до 19.09.2019 та необхідність прибути для підписання акту відповідачем не надано.

Враховуючи викладене, доводи відповідача про ухилення позивача від проведення перевірки та правомірність проведення останньої за відсутності уповноваженої особи позивача, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Таким чином, акт, складений стосовно ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, оскільки відповідачем порушено права позивача, а саме, право бути присутнім під час проведення перевірки.

Колегія суддів зазначає, що порушення процедури проведення перевірки є самостійною та достатньою підставою для скасування її результатів.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.02.2019 у справі №201/3017/17.

Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 15.01.2020 по справі № 818/1617/16, в якій суд не встановив підстав для скасування рішення органу державного архітектурно-будівельного контролю, прийнятих за наслідками проведення перевірки в умовах свідомого ухилення суб`єкта містобудування від її проведення, колегія суддів відхиляє, оскільки вказана постанова ухвалена за інших фактичних обставин, ніж у даній справі.

Так, у справі № 818/1617/16 суб`єкт містобудування був належним чином та завчасно повідомлений про дату проведення перевірки шляхом вручення йому відповідного направлення, в той час як в даному випадку направлення № 856-н від 17.09.2019 строком дії з 18.09.2019 по 19.09.2019 позивачу не направлялось та не вручалось.

Крім того, колегія суддів зазначає, що акт від 19.09.2019 № 792/856-А та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи відносно ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко" - 04.10.2019 о 14:00 год., 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205 - направлені на адресу позивача поштою лише 30.09.2019, про що свідчать відмітка на протоколі, опис вкладення у цінний лист, фіскальний чек (а.с. 70-73).

Разом з тим, як зазначалось вище, пунктом 10 Порядку № 244 передбачено надання суб`єкту містобудування протоколу для підписання не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Доказів свідомого ухилення позивача від проведення перевірки відповідачем не надано.

Доводи відповідача про те, що позивач відмовився від підписання акту та протоколу (посадова особа позивача не прибула для підписання акту та протоколу), у зв`язку з чим останні були направлені поштою, колегія суддів вважає необґрунтованими, з наступних підстав.

Відповідно до п.3 Порядку № 244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що доказів відмови позивача від підписання акту та протоколу відповідачем не надано. Відмітка про відмову посадової особи позивача від підписання акту та протоколу, проставлення якої передбачено п. 13 Порядку № 244, у протоколі відсутня.

Враховуючи викладене, колегія суддів відхиляє посилання відповідача на п.3 Порядку № 244 як на підставу вважати позивача таким, що отримав копію акту від 19.09.2019 № 787/851-А та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.09.2019.

Згідно з п.20 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

За приписами абз. 2 п.17 Порядку 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Судом встановлено, що єдиним документом, що свідчить про повідомлення позивача про дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 04.10.2019р. відносно нього, є протокол від 19.09.2019.

Однак, вказаний протокол не може вважатися таким, що вручений позивачеві у розумінні п.3 Порядку № 244, з підстав, наведених вище, а відтак, позивач не може вважатися таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності шляхом направлення йому протоколу від 19.09.2019.

Доказів повідомлення позивача не пізніше, ніж за 3 доби про розгляд справи відносно нього в інший спосіб, ніж надіслання протоколу, відповідачем до матеріалів справи не надано.

У спірних відносинах позивач не був повідомлений про проведення перевірки, а відповідач не забезпечив направлення протоколу таким чином, щоб повідомити позивача про дату, час та місце розгляду справи відносно нього та забезпечити йому можливість бути присутнім під час розгляду справи, а також надати пояснення та докази з приводу встановленого протоколом порушення.

Доводи відповідача про те, що у разі незастосування п.3 Порядку № 244 притягнення порушника до відповідальності буде неможливим, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки, ця норма застосовується у разі відмови суб`єкта містобудування від підписання акту та протоколу, та направлена на запобігання ухилення порушника від притягнення до відповідальності, що не мало місця у спірних відносинах.

З огляду на викладене, беручи до уваги відсутність доказів обізнаності позивача з фактом складення протоколу 19.09.2019, а також доказів ухилення позивача від підписання акту перевірки та протоколу від 19.09.2019, колегія суддів вказує, що відповідачем не доведено дотримання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ПрАТ "Концерн АВЕК та Ко".

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним нормам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятої ним постанови від 04.10.2019 про притягнення ПрАТ "Концерн АВЕК" до відповідальності у вигляді штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, належним чином не довів.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про порушенням відповідачем процедури проведення перевірки та процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та як наслідок наявності підстав для скасування постанови Інспекції ДАБК від 04.10.2019 № 170/2570/0/250-19-П.

Колегія суддів зазначає, що оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді постанови про накладення штрафу суб`єкт містобудівної діяльності може посилатися на порушення порядку проведення такої перевірки, яким судами має бути надана правова оцінка.

Завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно, у випадку звернення зацікавленої особи з позовом до суду, адміністративний суд повинен надати правову оцінку діям суб`єкта владних повноважень при прийнятті того чи іншого рішення та перевірити його відповідність критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які закріплені у ст. 2 КАС україни.

Враховуючи, що порушення процедури проведення перевірки є самостійною підставою для скасування її результатів, у суду відсутні підстави встановлювати наявність або відсутність факту правопорушення, зазначеного в постанові про накладання штрафу, а отже рішення суду першої інстанції щодо надання правової оцінки факту виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності підлягає зміні з підстав та мотивів задоволення позову.

Відповідно до ч.4 ст.317 КАС України зміна судового рішення суду може полягати в зміні його мотивувальної частини .

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 по справі № 520/11377/19 - змінити з підстав та мотивів задоволення позову.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 по справі № 520/11377/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова