Справа № 215/1385/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 квітня 2020 року Справа 215/1385/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до виконавчого комітету Покровської районної у м.Кривому Розі ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

03.03.2020 року до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Покровської районної у м.Кривому Розі ради, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради, яка виявилася порушені правовій позиції ст 3, 8, 19, 22, 33, 34, 46, 68 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 02 08.19р;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради , яка виявилася у не вжитті заходів для забезпечення права на отримання інформації до правової позиції ст. 3. 34 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради , яка виявилася не вжитті заходів до усунення причин, що породжують подання заяви від 02.08.19р та зазначити закон вимоги якого порушено ним згідно ст 249 КАС України.

Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 березня 2020 року у справі №215/1385/20 (2-а/215/110/20) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Покровської районної у м.Кривому Розі ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

30.03.2020 року матеріали адміністративного позову №215/1385/20 надійшли до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та на підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.03.20.2019 року передані на розгляд головуючому судді Юхно І.В. 31.03.2020 року.

На підставі положень частини другої статті 30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

З матеріалів адміністративного позову вбачається, що провадження у справі не відкрито.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В порушення пункту 1 частини першої вказаної статті адміністративний позов не містить документу на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача.

За приписами частини першої статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною другою вказаної статті передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Суд зазначає, що в матеріалах позовної заяви відсутня копія паспорта громадянина України як документ, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності.

Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 4 частини 5 зазначеної статті в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас, частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд звертає увагу, що в адміністративному позові позивач просить зокрема «визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради, яка виявилася порушені правовій позиції ст 3, 8, 19, 22, 33, 34, 46, 68 Конституції України», «визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради , яка виявилася у не вжитті заходів для забезпечення права на отримання інформації до правової позиції ст. 3. 34 Конституції України» проте не зазначає, щодо якої обставини/обставин на думку позивача така бездіяльність допущена.

Крім того позивач просить «визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 02 08.19р».

Тобто, з матеріалів позову вбачається, що одним з заявлених предметів розгляду справи є бездіяльність відповідача «яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 02 08.19р».

До суду як додаток до позовної заяви надано заяву позивача від 02.08.2019 «Голові виконавчего комітету Покровської районної у м. Кривий Ріг ради ОСОБА_2 Володимиру Васильовичу».

Проте, в порушення вищевказаних норм, до суду не надано доказів на підтвердження факту направлення (вручення) запиту від 02.08.2019 та отримання такого запиту відповідачем.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, а також суд не може дійти висновку до кого позивач звертає свої позовні вимоги.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі.

Позивачем до матеріалів справи надано заяву про витребування доказів, у якій позивач просив суд витребувати у виконавчого комітету Покровської районної у м. Кривому Розі ради:

- «рішення, накази, тобто правові акти якими керувалися при розгляді моєї заяви від 02.08.19р;

- підтвердження отримання мною рішення, постанови, тобто правових актів щодо моєї заяви від 02.08.19р а за їх відсутності запропунувати зазначити причини;

- вихідний номер і дату відправки мені повідомлення про день, час і місце розгляду моєї заяви від 02.08.19р та поштове повідомлення, що я таке повідомлення отримав, а за їх відсутності зазначити причини;

- документ, де зазначено особи, час, день, місце де розглядалася моя заява від 02.08.19р, а за його відсутності зазначити причини;

- заяву від 02.08.19р;

- рішення, постанову, тобто правовий акт, який принятий після розгляду моєї заяви від 02.08.19р, а за його відсутності зазначити причини.»

Відповідно до частини 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

В той же час, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В обґрунтування заяви про витребування доказів позивачем зазначено, що підставами для витребування доказів є те, що ці докази має відповідач і те, що документація виділена в окрему групу, що обумовлено її винятковою важливістю і рядом особливостей документообігу і діловодства. Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити достовірний облік у встановленому порядку.

Суд зазначає, що в порушення вищенаведених норм до клопотання про витребування доказів не було надано доказів вжиття заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цих доказів самостійно.

З огляду на вищезазначене, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Крім того згідно з частиною третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI) судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з пунктом першим статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на 01.01.2020 становить 2 102 грн, та відповідно дорівнює 840,80 грн.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Крім того, повне звільнення від оплати усіх судових витрат застосовується судом до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати, інакше вони неспроможні будуть забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби (житло, харчування тощо).

Позивач не заявляє про наявність у нього пільг на сплату судового збору згідно із статтею 5 Закону № 3674-VI, відповідні докази не подає.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

- позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

- предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Загальною умовою для звільнення від сплати судового збору є те, що розмір судового збору за подання адміністративного позову перевищує 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Також, вирішуючи питання щодо можливості звільнення від сплати судового збору за цією позовною заявою, судом враховані і правові позиції, викладені у постанові Пленуму Вищого адміністративного Суду України від 23.01.2015 р. №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-УІ "Про судовий збір", а також у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року №2 у яких зазначено, що при вирішення питання можливості звільнення від сплати судового збору адміністративний суд повинен виходити із того, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

На підтвердження майнового стану позивачем надано довідку Тернівського управління праці та соціального захисту населення м. Кривий Ріг №10665 від 05.11.2019 з якої вбачається, що ОСОБА_1 отримує щомісячну компенсаційну виплату, як непрацююча працездатна особа, яка доглядає за особою з інвалідністю І групи ОСОБА_3 , яка становила за 2019 рік: січень у розмірі 32,71 грн, лютий у розмірі 32,71 грн, березень у розмірі 32,71 грн, квітень у розмірі 32,71 грн, травень у розмірі 33,73 грн, червень у розмірі 33,73 грн, липень у розмірі 33,73 грн, серпень у розмірі 33,73 грн, вересень у розмірі 33,73 грн, жовтень у розмірі 33,73 грн, на загальну суму з січня по жовтень 2019 року 333,22 грн.

За період з листопада по грудень 2019 року надана позивачем довідка не містить відомостей щодо отримання щомісячної компенсаційної виплати та суд самостійно не може встановити про наявність або відсутність зазначених виплат у вказаний період.

За наведених обставин, суд вважає, що зазначена довідка не відповідає такій ознаці доказів як достатність, що позбавляє суд можливості всебічно оцінити майновий стан позивача та звільнити його від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 наведеної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За приписами частини 6 зазначеної статті якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, в прохальній частині зазначено вимоги: «визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 02 08.19р», «визнати протиправною бездіяльність виконавчего комітету Покровської районної у м.Кривий Ріг ради , яка виявилася не вжитті заходів до усунення причин, що породжують подання заяви від 02.08.19р …. ".

Проте, оскільки позивачем не зазначено дати, коли він дізнався про допущення бездіяльності суб`єкта владних повноважень, що призвела до порушення його прав, свобод або законних інтересів, вищезазначене унеможливлює з`ясування судом, чи позов подано у строк, установлений законом, а якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, згідно з положеннями частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищенаведені норми, суд пропонує позивачеві зазначити дату, коли він дізнався про порушення своїх прав, свобод, інтересів, надати в разі необхідності до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- копії паспорта громадянина України як документу, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності;

- уточненої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу у справі;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі та в порядку, передбачених чинним законодавством України чи доказів на підтвердження заяви про звільнення від сплати судового збору;

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску в разі необхідності.

Керуючись статтями 30, 43, 46, 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Покровської районної у м.Кривому Розі ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Покровської районної у м.Кривому Розі ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Цей строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно