Справа № 540/841/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2020-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 квітня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/841/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державної установи "Херсонський слідчий ізолятор" про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

встановила:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до державної установи "Херсонський слідчий ізолятор" (далі - відповідач), в якому просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 11.09.2016 до 06.02.2020 та встановити судовий контроль за виконанням рішення шляхом зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам п.п. 2, 4, 6, 7 ч. 5 ст. 160, ч. 3 ст. 161 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У порушення вищенаведених норм процесуального законодавства, позивач не зазначив власної адреси електронної пошти.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 11.09.2016 до 06.02.2020, однак не вказує суми, що підлягає стягненню.

Варто відмітити, що у разі заявлення позовних вимог про стягнення коштів, зокрема, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, зазначення конкретної суми, яку позивач просить стягнути, є обов`язковим.

Водночас, позивачем всупереч п.п. 6, 7 ч. 5 ст. 160 КАС України не вказані відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, та відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, у разі їх здійснення.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не додано до позову документу про сплату судового збору.

У позовній заяві позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України " Про судовий збір ".

Втім, відповідно до п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Тобто, позивач звільняється від сплати судового збору під час розгляду справ про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів слідує, що позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, що не є вимогою про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати, відтак відсутні законні підстави для застосування до даних спірних правовідносин пільги щодо сплати судового збору, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

У рішенні Конституційного Суду України від 15.10.2013 № 8-рп/2013 у справі У 1-13/2013 наведене поняття "заробітна плата" і "оплата праці", які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків, а також дійшов висновку, що під заробітною платою, що належить працівникові, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

Отже, заробітною платою є винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець (власник або уповноважений ним орган підприємства, установи, організації) виплачує працівникові за виконану ним роботу (усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

Водночас, стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 щодо правової природи заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, який згідно вимог ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норм права.

З огляду на наведене вище, необхідно зазначити, що в даному випадку позивач повинен при зверненні до суду з даним позовом сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до положень ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, позивачу належить сплатити судовий збір у сумі, розрахованій ним відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з ціни позову, яка визначається заявленою сумою до стягнення.

За таких обставин позовна заява відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме: надати до суду позовну заяву з уточненими позовними вимогами з врахуванням висновків, викладених у даній ухвалі; зазначити адресу електронної пошти позивача; вказати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; зазначити у позовній заяві відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; надати докази сплати судового збору, розрахованого від суми позову.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи № 540/841/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.Й. Кисильова