Справа № 120/663/20-а
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Вінниця

16 березня 2020 р. Справа № 120/663/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Крапівницької Н.Л.,

розглянувши у письмовому провадженні в місті Вінниці в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом:

товариства з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ»

до Головного управління ДПС у Вінницькій області

про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» звернулося з позовом до Головного управління ДФС у Вінницькій, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії ГУ ДФС у Вінницькій області №33428 від 04.02.2020 року, щодо внесення Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» до переліку ризикових платників податків;

- зобов`язати Головне управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» з переліку ризикових платників податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваним рішенням комісії ГУ ДПС у Вінницькій області, позивача віднесено до переліку ризикових платників податків за пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивач вважає зазначене рішення протиправним, оскільки воно не містить належної мотивації підстав та причин віднесення товариства до ризикових платників податків. Товариство не відповідає жодному пункту Критеріїв ризиковості платника податку, тому його безпідставно та протиправно включено до переліку ризикових платників податків, що призвело до зупинення реєстрації податкових накладних.

Крім того, зазначає, що фактично таким рішенням здійснено втручання у господарську діяльність, унеможливлено нормальне функціонування підприємства. Ряд контрагентів, після зупинення реєстрації податкових накладних відмовились від співпраці та розірвали господарські договори із позивачем, що спричинило збитки підприємства.

Ухвалою суду від 24.02.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 16.03.20 р. о 11-30 год.. Але сторони подали клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні без їх участі.

Відповідно до ст. 205 КАС України, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, мотивуючи тим, що податковий орган при прийнятті оскаржуваного рішення діяв відповідно до чинного законодавства, оскільки Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», яка серед іншого, визначає критерії ризиковості здійснення операцій. Відповідно до п.8 зазначених критеріїв, У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування

Дослідивши письмові пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, а також письмові докази, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що рішенням комісії ГУ ДФС у Вінницькій області №33428 від 04.02.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» включено до переліку ризикових платників податків відповідно до п.8 Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою для ухвалення такого рішення став аналіз наявної податкової інформації, яка наявна в інформаційних системах контролюючого органу та яка свідчить про наявність ознак здійснення платником податків ризикових операцій.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» вважаючи таке рішення необґрунтованим та безпідставним, звернулось до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи виконують, зокрема, такі функції: організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (п.п.19-1.1.40); організовує інформаційно-аналітичне забезпечення та організовує автоматизацію процесів адміністрування контролюючими органами (п.п.19-1.1.41); використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (п.п.19-1.1.46).

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

У свою чергу, згідно пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 (далі - Порядок).

Пунктом 2 Порядку передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах 18.09.2018 у справі № 818/398/15, від 27.08.2019 у справі №540/2077/18 та від 20.11.2019 у справі №480/4006/18.

Так п. 6. Порядку визначено, що разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

- Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до Додатку 1 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 серед підстав визначено наступне - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

У результаті проведеного аналізу господарської діяльності ТОВ "ВІНСМАРТБІЗ" встановлено, що протягом 2019-2020 років єдиним постачальником ТМЦ являється ПП "ФІРМА "БЕРШАДЬ АГРОПЛЮС" ().

Відповідно до інформації наведеної в податкових накладних, поданих на реєстрацію в ЄРПН відбувалось придбання основних засобів (сільськогосподарська техніка, автомобілі, будівлі, ємкості). Загальна сума поставлених ТМЦ протягом 2019-2020 років становить 41053,0 тис. грн ( в т.ч. ПДВ 6842,2 тис. грн).

Придбані основні засоби (більша частина) ТОВ "ВІНСМАРТБІЗ.", були взяті на баланс, як власні основні засоби (подано звіт 20-ОПП), за місцезнаходженням:

- сільськогосподарська техніка та автомобілі - м. Вінниця, вулиця Гонти, буд. 22 А;

- частина ємкостей - Калинівський район с. Мізяків, вулиця Пугачова, буд. 1/5;

- нежитлові приміщення - м. Вінниця, вулиця Академіка Ющенка, буд. 10 та м. Вінниця, вулиця Академіка Ющенка, буд. 10, приміщення 134).

Суд зазначає, що для зберігання великої кількості техніки та автомобілів необхідна відповідна територія. За даними платника, така територія відсутня як у звіті 20-ОПП так і за даними податкових накладних у ЄРПН.

Також, придбані основні засоби (техніка) майже в повному об`ємі реалізовані ТОВ "КЕАФІЛД" (код за ЄДРПОУ-40659621) відповідно до податкова накладна від 21.02.2020 року №2 на загальну суму 33767,9 тис. грн, (в т.ч. ПДВ 5628,0 тис грн).

Разом з тим, встановлено, що відповідно до звіту 20-ОПП відчужено і знято з обліку:

- нежитлове приміщення № 134 по вул. Академіка Ющенка, буд.10 , площею 299,6 м2;

- нежитлове приміщення, підвальне приміщення IV під`їзду № 13 Н по вул. Академіка Ющенка, буд. 10 , площею 72,4 м2;

- нежитлове приміщення, підвальні приміщення III під`їзду № 1Н-8Н по вул . Академіка Ющенка, буд. 10 , площею 327,8 м2.

Проте, за даними податкових накладних в ЄРПН реалізація нежитлових приміщень не виявлена.

За період здійснення господарської діяльності (дата реєстрації ТОВ "ВІНСМАРТБІЗ" - 12.04.2018 року) були внесені наступні зміни щодо посадових осіб. Так, з 12.04.2018 року єдиною посадовою особою рахувався ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ). З 10.06.2019 - ОСОБА_2 (код НОМЕР_2 ). З 04.02.2020 - ОСОБА_3 (код НОМЕР_3 ).

Також вносились зміни щодо засновників ТОВ "ВІНСМАРТБІЗ". Так, з 12.04.2018 року засновником рахувався - ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ), АДРЕСА_1 ;

З 07.06.2019 року - ОСОБА_4 (код НОМЕР_4 ) АДРЕСА_2 .

З 03.02.2020 року - ОСОБА_3 (код НОМЕР_3 ) АДРЕСА_3 .

Сума внеску в статутний фонд становить 5000 грн.

За результатами проведеного аналізу цін придбання та реалізації автомобілів встановлено значне заниження їх вартості, яка не відповідає середньо ринковим цінам на відповідні транспортні засоби, так зокрема:

- Автомобіль HONDA, модель CR - V( НОМЕР_5 ), 2007 року, був реалізований за ціною 18 000 грн (в т.ч. ПДВ 3 600 грн), проте згідно сайту Мінекономрозвитку середньо ринкова вартість автомобіля становить 218 525,38 грн;

- Автомобіль HONDA , модель CR-V ( НОМЕР_6 ) 2008 року, був реалізований за ціною 29 000 грн (в т.ч. ГІДВ 5 800 грн), проте згідно сайту Мінекономрозвитку середньо ринкова вартість автомобіля становить 228 026,48 грн.

- Автомобіль Renault Dokker ( НОМЕР_7 ), 2013 року, був реалізований за ціною 25 750 грн. (в т.ч. ГІДВ 5 150 грн), проте згідно сайту Мінекономрозвитку середньо ринкова вартість автомобіля становить 125 083,20 грн.

На переконання суду, вказані обставини повністю підтверджують позицію відповідача щодо відповідності даного підприємства критеріям ризиковості, та відповідно наявності правових підстав для винесення оскаржуваного рішення.

За приписами вимог п. 4 ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Згідно з вимогами ст. 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись статтями 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНСМАРТБІЗ» (21037, м. Вінниця, вул. Гонти 22а, код за ЄДРПОУ-42065277, Номер засобу зв`язку: (0432) 507-880, Адреса електронної пошти: )

Відповідач - Головне управління ДФС у Вінницькій області (21100, м. Вінниця вул. Хмельницьке шосе, 7, код за ЄДРПОУ-39402165, Номер засобу зв`язку: (0432) 59-23-01, (0432) 66-02-61, Адреса електронної пошти: )

Суддя Крапівницька Н. Л.