Справа № 520/1522/2020
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

07 квітня 2020 р. № 520/1522/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (61057, м. Харків, вул. Сущенська, буд. 67, ) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (61057, Харків, вул. Пушкінська,46, ) про скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просить суд:

- скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 04.02.2020 р. № 694 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (далі за текстом - ПП "ЄВРОМЕДІЯ") (код за ) ".

В обґрунтування позову зазначив, що проведення перевірки з підстав надання документів, на думку контролюючого органу, не у повному обсязі є протиправним та не відповідає вимогам чинного законодавства. Зокрема, контролюючим органом не визначено чому наданих на запит Головного управління Державної податкової служби у Харківській області документів недостатньо та яких саме документів не вистачає. Відповідач також не зазначив конкретних недоліків поданих ПП "ЄВРОМЕДІЯ" пояснень або документів. Таким чином, позивач вважає наказ №694 від 04.02.2020 р. таким, що винесений всупереч чинному законодавства України, а отже підлягає скасуванню. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою від 10.02.2020 р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

Копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі від 10.02.2020 р. була надіслана позивачу та отримана ним 11.02.2020р.

Копія ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі від 10.02.2020 р. була надіслана відповідачу та отримана ним.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного провадження.

Відповідач скористався правом наданим адміністративним процесуальним законодавством та надав відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що запит контролюючого органу про надання інформації ПП "ЄВРОМЕДІЯ" був правомірний. Підставою його був аналіз податкової інформації, яка була отримана в установленому законом порядку, згідно із якою виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового законодавства. Позивачем на запити було надано не в повному обсязі запитувані документи. На підставі викладеного просив у задоволення позову відмовити в повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач наголосив, що на вимогу контролюючого органу позивачем було надано штатний розпис з інформацією про кількість працівників та їх посади. При цьому жодних вимог до рівня освіти та кваліфікації працівників для проведення господарської операції із закупівлі паперу не передбачено, тому ця інформація взагалі не стосується цих правовідносин. Позивач наголосив, що з 01.01.2018 року скасовано обов`язкову сертифікацію продукції. Ані в запиті про надання інформації, ані в наказі про проведення перевірки не зазначено конкретних обставин, які б свідчили про порушення платником чи його контрагентами податкового законодавства в частині формування податкового кредиту по взаємовідносинам з Товариством з обмеженою відповідальністю "АЗИМУТ ГРУП". На підставі викладеного просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що ПП "ЄВРОМЕДІЯ", як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, набуло правового статусу суб`єкта господарювання юридичної особи. Як платник податків зборів та інших загальнообов`язкових платежів знаходиться на обліку в Центральному управління Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (а.с. 4 - 5).

Позивачем було отримано запит контролюючого органу № 6111/10/20-40-05-11-16 від 22.10.2019 р., по якому Головне управління Державної податкової служби у Харківській області просило надати документи по господарським відносинам ПП "ЄВРОМЕДІЯ" з Товариством з обмеженою відповідальністю "АДВ ТОРГ" (код 41001325) за липень 2019 р., Товариством з обмеженою відповідальністю "АЗИМУТ ГРУП" (код 42068464) за лютий 2019 р. (а.с. 8 - 9).

У відповідь на вказаний лист позивач надав відповідь на запит від 14.11.2019 р. з належним чином завіреними копіями документів (а.с. 10 - 52).

Однак не зважаючи на це контролюючим органом було винесено наказ від 04.02.2020 р. № 694 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПП "ЄВРОМЕДІЯ" (код за ) (а.с. 6 - 7).

Не погоджуючись із такими діями контролюючого органу та вважаючи їх протиправними позивач звернувся за захистом своїх прав до Харківського окружного адміністративного суду.

По суті спірних вимог суд зазначає наступне.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 Податкового кодексу України платник податків має право бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Пунктами 79.1 та 79.2 статті 79 Податкового кодексу України встановлено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом. Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Відповідно до підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється у разі отримання податкової інформації, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

З наведеної норми вбачається, що виявлені факти, які свідчать про можливі порушення платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, можуть бути підставою для проведення перевірки лише у випадку, коли сумніви не усунуті наданими поясненнями та документальними підтвердженнями.

За таких обставин у контролюючого органу є право на оцінку пояснень і їх документальних підтверджень. Якщо ці пояснення не обґрунтовані або документально не підтверджені, перевірка може бути призначена.

Судом встановлено, що на підставі результатів аналізу податкової інформації, отриманої й опрацьованої відповідно до ст. 72, 73, і 74 Податкового кодексу України, з використанням даних Єдиного реєстру податкових накладних, інформаційних баз ДПС України та узагальненої податкової інформації, отриманої від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.09.2019 р. № 1339/04-36-52-30/41001325 ТОВ "АВД ТОРГ" (податковий номер 41001325), від 13.09.2019 р. № 205/04-36-55-30 ТОВ "АЗИМУТ ГРУП" (податковий номер 42068464), контролюючим органом був складений запит 6111/10/20-40-05-11-16 від 22.10.2019 р. В зазначеному запиті контролюючий орган просив надати позивача первинні документи (а.с. 8 - 9).

Як вбачається з матеріалів справи 14.11.2019 р. ПП "ЄВРОМЕДІЯ" була надана відповідь на запит, та були надані первинні документи, які просив надати контролюючий орган в запиті 6111/10/20-40-05-11-16 від 22.10.2019 р. (а.с. 12 - 52).

Щодо посилань відповідача на відсутність сертифікатів якості (відповідності), суд зазначає, що сертифікат якості на товар не належить до документів, на підставі яких формується бухгалтерський і податковий облік та не містить відомостей про господарську операцію, ненадання позивачем у спірних правовідносинах сертифікатів якості товару не є доказом наявності складу податкового правопорушення.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного суду від 05.02.2019 у справі № 813/123/16.

Поряд з викладеним, не враховано контролюючим органом висновок Верховного Суду України, який звернув увагу на те, що платник податків, за умови його необізнаності, не може нести відповідальність за недобросовісні дії свого контрагента, а тим більше перевіряти чи реальною була воля засновників даного підприємства на здійснення господарської діяльності.

Також суд зазначає, що суб`єкт господарювання має право не погодитися з рішенням про призначення перевірки і оспорити його у суді.

У такому спорі суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести обґрунтованість свого рішення з посиланням на недоліки пояснень суб`єкта господарювання та їх документальне обґрунтування.

Отримання податкової інформації та направлення запитів контролюючими органами регламентовано статтею 73 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) та Порядком періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1245 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), якими визначено перелік підстав для направлення суб`єкту господарювання запиту про подання інформації, а також вимоги до його оформлення.

Згідно з абзацами першим, другим пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити перелік інформації, яка запитується, та документів, що її підтверджують, а також підстави для надіслання запиту.

Пунктом 10 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1245 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.

З огляду на те, що фактичною підставою для прийняття спірного наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача податковий орган визначив ненадання пояснень та їх документального підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, тоді як така відповідь була надана позивачем у визначений законодавством строк, а відповідач не навів обґрунтування щодо недоліків пояснень позивача та їх документального підтвердження, наданих у відповідь на запит, а отже підстав для видачі наказу про проведення такої перевірки відповідно до підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України у податкового органу не було.

Окрім того, суд наголошує на тому що відповідь на запит № 6111/10/20-40-05-11-16 від 22.10.2019 р. була надана позивачем 14.11.2019 р., в той час як наказ № 694 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (код за )" був складений контролюючим органом 04.02.2020 р., тобто фактично майже через 3 місяці.

Положеннями п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України передбачено, що контролюючий органам має право призначити перевірку у разі якщо ним отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Суд наголошує, що призначення перевірки після спливу встановлених строків після надання позивачем відповіді на запити є порушенням принципу законності, верховенства права та правової визначеності.

Більше того, подібне порушення строків призначення перевірки є надмірним навантаженням на платника податків та фактично призводить до свавілля контролюючого органу при призначенні перевірки, адже подібне може надати останньому можливість призначати будь-коли після неотримання відповіді чи отримання відповіді, яке не влаштовує, контролюючий орган.

Окремо необхідно вказати, що в вищевказаному випадку суб`єктом владних повноважень порушено принцип юридичної визначеності (legal certainty), який є невід`ємним елементом принципу правової держави та верховенства права. Як зазначено у справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

Як зазначив Європейський суд у справі Yvone van Duyn v. Home Office, принцип правової визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатись на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, якій загалом не має автоматичної прямої дії.

Така дія названого принципу пов`язана із іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності.

Суд зазначає, що не зазначення на законодавчому рівні граничних строків призначення перевірки після настання підстави за п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України не може впливати на права платників податків.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер`їлдіз проти Туреччини" , п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

За таких обставин контролюючий орган мав право на призначення перевірки з підстав п.78.1.1 п.78.1. ст.78 ПК України у розумний строк (один місяць) після ненадання відповіді на запит або надання відповіді, яку контролюючий орган вважає незаконною.

Отже, судом у даних правовідносинах застосовується правова позиція Європейського суду з прав людини, викладена у його рішенні від 20.10.2011р. у справі "Рисовський проти України" у п.70, п.71 якого Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. Суд зазначив, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Таким чином суд дійшов висновку, що наказ контролюючого органу є необґрунтованими та незаконним, а тому підлягає скасуванню.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини у відповідності до вимог ч.2 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що контролюючим органом не була доведена правомірність прийнятого рішення, то суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється згідно вимог статті 139 КАС України.

На підставі викладеного та, керуючись приписами ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 258, 262, КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (61057, м. Харків, вул. Сущенська, буд. 67, ) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (61057, Харків, вул. Пушкінська,46, ) про скасування наказу - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 04.02.2020 р. № 694 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (код за ) ".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (61057, Харків, вул. Пушкінська,46, ) на користь Приватного підприємства "ЄВРОМЕДІЯ" (61057, м. Харків, вул. Сущенська, буд. 67, ) суму сплаченого судового збору в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 07 квітня 2020 року.

Суддя Полях Н.А.