Справа № 757/32635/19-а
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
08 квітня 2020 року м. Київ
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді: Кузьмишиної О.М., суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити дії,
До Печерського районного суду міста Києва 25.06.2019 р. із адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії, в якому просив зобов`язати Центральну виборчу комісію зареєструвати його кандидатом у депутати по 221 одномандатному округу (Печерський район міста Києва) у Верховній Раді України.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 25.06.2019 р. справу за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити дії передано до Шостого апеляційного адміністративного суду за підсудністю.
Слід звернути увагу, що лише 06.04.2020 р. після закінчення виборчого процесу та оголошення результатів виборів по виборчому округу № 221, вказана справа надійшла до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.04.2020 р. позовну заяву було залишено без руху.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2020 р. у зв`язку із не усуненням позивачем недоліків позовної заяви її було повернуто.
Разом з тим, § 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначено особливості розгляду окремих категорій термінових справ.
Згідно із ст.ст. 1-3 ст. 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.
Виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.
Рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви. Адміністративні справи за позовними заявами, що надійшли до дня голосування, вирішуються судом у дводенний строк, але не пізніше ніж за дві години до початку голосування. Адміністративні справи за позовними заявами, що надійшли у день голосування, вирішуються судом до закінчення голосування. Адміністративні справи за позовними заявами, що надійшли у день голосування, але після закінчення голосування, вирішуються судом у дводенний строк після надходження позовної заяви (ч. 11 цієї статті).

Отже, позовна заява подана ОСОБА_1 до ЦВК про зобов`язання зареєструвати його у кандидати у народні депутати Верховної Ради України належить до окремої категорії термінових справ, які підлягають розгляду в дводенний строк.

Правила і порядок роботи з усіма документами, крім тих, які містять відомості, що становлять державну таємницю визначено Інструкцією з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 N 173 (в редакції, чинній станом на 25.06.2019 р.) (надалі - Інструкція N 173).

Відповідно до п.п. 1.5, 1.6, 1.7 Інструкції N 173 контроль за ефективністю діяльності апарату суду здійснюється головою суду.

Відповідальність за стан та організаційне забезпечення діловодства в суді покладається на керівника апарату суду, а в разі його відсутності - на заступника керівника апарату суду або особу, яка виконує його обов`язки.

Організація діловодства та контроль за додержанням установлених правил роботи з документами у підрозділах апарату суду покладаються на керівників цих підрозділів.

В апараті суду визначається особа, відповідальна за ведення діловодства (за потреби - в кожному структурному підрозділі суду), яка забезпечує облік і проходження документів у строки, що передбачені чинним законодавством або самим документом; звітує перед керівництвом про стан виконання документів (п.1.8).

Відповідно до п. 3.9 Інструкції N 173 кореспонденція, що стосується розгляду конкретної справи, після її реєстрації передається судді (судді-доповідачу), у провадженні якого перебуває справа (матеріали). Передавання кореспонденції здійснюється під підпис у порядку, визначеному в суді.

Інформація про рух справи вноситься до АСДС у день ухвалення відповідного судового рішення (відкриття провадження у справі, зупинення провадження у справі тощо) або проведення певних дій у справі (направлення справи до суду апеляційної чи касаційної інстанції, видача виконавчого документа тощо).

У разі перегляду справи (провадження) в апеляційному (касаційному) порядку працівник апарату місцевого загального суду (консультант суду, помічник судді та інші), на якого такі обов`язки покладено керівником апарату суду чи особою, яка виконує його обов`язки, вносить до АСДС дані, які необхідні для направлення (забезпечують направлення) електронної справи (провадження) до апеляційної (касаційної) інстанції, не пізніше дня направлення справи (провадження) у паперовому вигляді до відповідного суду.

Зважаючи на те, що справа містить відмітку "Виборча", відповідно ухвала про направлення справи за підсудністю від 25.06.2019 р. мала бути направлена до Шостого апеляційного адміністративного суду негайно в цей же день.

Однак, за направленням справи до Шостого апеляційного адміністративного суду керівництвом суду не було забезпечено належного контролю, що призвело до порушення строків її розгляду.

Враховуючи, що справа була направлена Печерським районним судом міста Києва до Шостого апеляційного адміністративного суду більше ніж через шість місяців після закінчення виборчого процесу та оголошення результатів виборів, відповідно позивач з вини Апарату Печерського районного суду міста Києва був позбавлений права на доступ до правосуддя, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до п. 2 Типового Положення про апарат суду, затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України від 8 лютого 2019 року N 131 (надалі - Положення N 131) апарат місцевого суду (далі - апарат суду) відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" здійснює організаційне забезпечення роботи суду.

Пунктами 3, 4 Положення N 131 у своїй діяльності апарат суду керується Конституцією України, законами України "Про судоустрій і статус суддів", "Про державну службу", "Про запобігання корупції", Кодексом законів про працю України, іншими кодексами та законами України, постановами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, Положенням про апарат суду, рішеннями Ради суддів України, рішеннями зборів суддів, а також наказами й розпорядженнями голови суду та керівника апарату суду.

Голова суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посади керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, вносить в установленому порядку подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Згідно із п. 8, відповідно до основних завдань, визначених Законом України "Про судоустрій і статус суддів", апарат суду, зокрема: створює належні умови діяльності суду для ефективного виконання суддями покладених на них повноважень; здійснює організаційне, інформаційно-довідкове й документальне забезпечення підготовки справ і матеріалів для розгляду суддями; організовує та забезпечує ведення діловодства в суді, забезпечує підготовку й складання документів відповідно до інструкції з діловодства в суді, інших актів законодавства України; забезпечує ведення, облік, формування, опрацювання, надсилання, друкування, тиражування, використання, зберігання та знищення матеріалів, документів та інших матеріальних носіїв інформації, пов`язаних із діяльністю суду; аналізує службов/у кореспонденцію.

Пунктом 14 визначено, що Керівник апарату суду відповідно до наданих повноважень, зокрема, здійснює безпосереднє керівництво апаратом суду, забезпечує організацію роботи структурних підрозділів суду, працівників апарату суду, їх взаємодію у виконанні завдань, покладених на апарат суду; виконує інші функції, пов`язані із забезпеченням діяльності суду.

Керівник апарату суду несе персональну відповідальність та звітує/інформує перед зборами суддів за належне організаційне забезпечення суду, суддів і судового процесу, функціонування автоматизованої системи документообігу суду, автоматизованого розподілу справ між суддями (до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи), а також згідно із законодавством - за належний рівень службової та трудової дисципліни в апараті суду (п. 16).

Наведене вище обумовлює висновок про те, що керівництвом Печерського районного суду міста Києва не забезпечено належну організацію направлення працівниками суду виборчої справи № 757/32635/19-а за підсудністю до Шостого апеляційного адміністративного суду, що є порушенням Положення N 131 та Інструкції N 173.

У рішенні ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (№ 29979/04) від 20.10.2011 ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик їх помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Також зазначено, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен накладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Це означає, що органи державної влади, діючи від імені держави як суб`єкти владних повноважень у правовідносинах, які виникли з приводу реалізації ними публічно-владних управлінських функцій, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх обов`язків.

Така ситуація не може бути залишена поза увагою, а тому потребує вжиття відповідних заходів реагування.

Відповідно до ст.324 КАС України, суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Слід зазначити, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення (ч. 4 цієї статті).

З урахуванням того, що судом апеляційної інстанції встановлено порушення працівниками апарату Печерського районного суду міста Києва строків направлення виборчої справи до Шостого апеляційного адміністративного суду, колегія суддів вважає за необхідне довести такі обставини до відмова Голови Печерського районного суду міста Києва для вжиття відповідних заходів реагування та недопущення їх у майбутньому.

Керуючись ст.ст. 243, 249, 308, 310, 321, 324, 325, 328 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

У Х В А Л И В:

Обставини, викладені в окремій ухвалі, довести до відома Голови Печерського районного суду міста Києва для недопущення в подальшому подібних порушень норм законодавства, сприянню в належному забезпеченні організації діяльності суду та вжиття відповідних заходів реагування.

Зобов`язати Голову Печерського районного суду міста Києва в місячний термін з дня отримання даної ухвали повідомити про вжиті заходи реагування стосовно незадовільної роботи апарату суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Кузьмишина

Судді: Л.О.Костюк

О.М.Пилипенко