Справа № 240/5586/20
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
08 квітня 2020 року м. Житомир справа №240/5586/20
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в своїх інтересах та в інтересах своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить визнати дії Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області щодо невиплати позивачу та її неповнолітнім дітям кошти передбачені ст. 37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", в розмірі, що дорівнює 40% від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня календарного року за період з 17.07.2018 до постановлення рішення неправомірними та зобов`язати здійснити перерахунок та виплату коштів.
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду.
Згідно із пунктом 4 частини першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист, зокрема шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку (ч.5 ст.5 КАС України).
Частиною першою статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч. 2 ст. 160 КАС України).
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси має право особисто або її законний представник подати відповідний адміністративний позов до адміністративного суду.
За змістом пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві обов`язково зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
У відповідності до ч. 1 ст. 21 КАС України, позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.
В розумінні п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
Частиною першою статті 172 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.
Згідно зі частиною 2 статті 172 КАС України, суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.
Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ (ч. 3 ст. 172 КАС України).
Відповідно до ч. 6 ст. 172 КАС України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання адміністративного судочинства.
Зміст наведених правових норм свідчить на користь висновку, що чинним Кодексом адміністративного судочинства України не передбачена можливість колективного звернення до адміністративного суду. Особа або її представник може звернутися до суду з відповідною позовною заявою до суб`єкта владних повноважень за захистом її порушених прав, свобод або інтересів, якщо, на її думку, вони порушені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень - відповідача.
При цьому суд звертає увагу на те, що реалізація положень п. 3 ч. 2 ст. 172 КАС України можлива лише в разі відкриття адміністративним судом декількох адміністративних справ за індивідуальними позовними заявами різних позивачів до одного відповідача.
Об`єднання в одній позовній заяві самостійних вимог декількох позивачів хоча і до одного відповідача є порушенням правила об`єднання позовних вимог і, відповідно, свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам КАС України.
ОСОБА_1 , позивач, у даній позовній заяві одночасно пред`являє до відповідача позовні вимоги як щодо захисту своїх прав і інтересів, так і щодо захисту прав та інтересів неповнолітніх дідей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тобто як законний представник, що не узгоджується із вищевикладеними вимогами КАС України.
Таким чином, суд вважає, що при подачі позовної заяви до суду позивачем вимог ст. 160 КАС України дотримано не було.
Крім того, відповідно до частин 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Тобто, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1 статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
З матеріалів позовної заяви встановлено, що позивач оскаржує бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації Житомирської області щодо ненарахування та не виплати щомісячної грошової допомоги у зв`язку з обмеженням споживання продуктів харчування місцевого виробництва та особистого господарства, встановленої статтею 37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", з 17 липня 2018 року.
В свою чергу, зі змісту позовної заяви вбачається, що виплата доплати, передбаченої статтею 37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", введена в дію відповідно до рішенням Конституційного Суду України з 17 липня 2018 року. Оскільки, згідно з рішенням Конституційного Суду України №6-р/2018 від 17 липня 2018 року підпункт 7 пункту 4 розділу І Закону України "Про внесення змін та визнання таким, що втратила чинність, деяких законодавчих актів України" визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційними).
Враховуючи, що виплата грошової допомоги відповідно до ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" має проводитись щомісячно з 17 липня 2018 року, тому позивач дізналась (мала реальну можливість дізнатися) про порушення управлінням її права на отримання виплати у серпні 2018 року.
Однак, до суду з даним позовом позивач звернулась лише 28 березня 2020 року, про що свідчить штемпель ПАТ "Укрпошта" на поштовому конверті. Тобто, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду.
З огляду на зазначене, суд робить висновок, що позов ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Овруцької районної державної адміністрації подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.
Клопотання про поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом позивачем не подано.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
З огляду на викладене позивачу необхідно подати клопотання про поновлення строку звернення до суду вказавши підстави для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- уточненої позовної заяви ОСОБА_1 до відповідача, оформленої із дотриманням вимог ст. 160-161 КАС України в 2-х примірниках, зокрема із пред`явленням позовних вимог щодо зобов`язання провести перерахунок та виплату щомісячної грошової допомоги позивачу;
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.
У свою чергу, з метою захисту та відновлення прав та інтересів особи, яка не досягла віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а саме дітей позивача, то ОСОБА_1 як законний представник може звернутися до Житомирського окружного адміністративного суду з окремими позовними заявами в їх інтересах, оформленими відповідно до ст.ст. 160, 161 КАС України, в загальному порядку.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху з урахуванням п.9 Закону України №540-ІХ від 30.03.2020.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шуляк