Справа № 440/875/20
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/875/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чеснокової А.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

18.02.2020 позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області /надалі ГУНП в Полтавській області, відповідач/ про

скасування наказу № 19 о/с від 15 січня 2020 року про звільнення позивача з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області;

поновлення на роботі на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області;

стягнення з відповідача середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу з 16 січня 2020 року по день прийняття рішення судом;

стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 2000,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що 15.01.2020 позивача було звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Водночас, позивач вважає зазначений наказ протиправним, оскільки за твердженням позивача 10.12.2019 останній був вихідний та не знаходився на службі при виконанні службових обов`язків.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 21.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 440/875/20; розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. 12:00

13.03.2020 до суду відповідачем надано відзив на позов, в якому ГУНП в Полтавській області просить відмовити у задоволенні позову та зазначає, що згідно з рапортом заступника начальника Авдіївського ВП Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області на ім`я начальника Авдіївського ВП Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області полковника поліції Андрія Єпури, ініціатор рапорту доповідає, що 10.12.2019 о 08 годині 00 хвилин під час проведення інструктажу добового наряду було встановлено, що на чергування не з`явився рядовий ОСОБА_1 без поважної причини. Наказом ГУНП в Полтавській області від 11.12.2019 № 1216 за даним фактом призначено службове розслідування. Відповідачем зазначено, що в ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до графіку добових нарядів Авдіївського ВП Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області у період з 09.12.2019 по 15.12.2019, 10.12.2019 на добове чергування по охороні адміністративної будівлі ВП мав заступити рядовий поліції ОСОБА_1 . Водночас, позивач не заступив на добове чергування та відповідно до висновку Авдіївської ЦМЛ № 464 під час медичного огляду встановлено, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння. З огляду на факти, встановлені у ході службового розслідування, відповідачем прийнято оскаржуваний наказ. Крім того, відповідач просить суд залишити позов без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду /а.с. 18-26/.

26.03.2020 до суду позивачем надано відповідь на відзив, в якій указано щодо помилковості висновків відповідача стосовно пропуску строку звернення до суду з цим позовом. Крім того, позивач звертає увагу суду на те, що жодним нормативним актом не передбачено освідування на стан сп`яніння, крім водіїв, тому підстав направлення позивача на освідування на стан алкогольного сп`яніння відповідачем не надано. Також зазначено, що відповідачем не надано доказів відсторонення позивача від служби. Також на переконання позивача, відсутність останнього на роботі з 08 години до 10 години 15 хвилин не може бути доказом прогулу /а.с. 60-61/.

Суд розглядає дану справу на підставі частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами, в межах строку, встановленого статтею 258 цього ж Кодексу.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Із послужного списку та копії трудової книжки позивача вбачається, що позивач у період з 05.02.2019 по 15.01.2020 проходив службу в Національній поліції /а.с. 28-35/.

Відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області від 25.10.2019 № 1672 "Про організацію стажування працівників ГУНП в Полтавській області" рядового поліції ОСОБА_2 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Полтавського відділу поліції направлено для проходження стажування до ГУНП в Донецькій області з 05.11.2019 по 05.02.2020 /а.с. 36/.

10.12.2019 заступником начальника Авдіївського ВП Покроського відділу поліції ГУНП в Донецькій області подано на ім`я начальника Авдіївського ВП Покроського відділу поліції ГУНП в Донецькій області рапорт в якому вказано, що 10.12.2019 о 08:00 під час проведення інструктажу добового наряду, було встановлено, що на чергування не з`явився рядовий поліції Гирич Є.В. без поважної причини. Під час неодноразових дзвінків на телефон рядового поліції ОСОБА_1 слухавку ніхто не підіймав, через деякий час слухавку підняв сам рядовий поліції ОСОБА_1 та повідомив, що знаходиться в кафе "Наливайка" в м. Авдіївка, у нетверезому стані. За особистою вказівкою заступника начальника Авдіївського ВП Покроського відділу поліції ГУНП в Донецькій області позивача було доставлено до Авдіївської центральної міської лікарні для проведення огляду на стан сп`яніння /а.с. 41/.

Відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області від 11.12.2019 № 1216 10.12.2019 до ГУНП в Полтавській області надійшла інформація про факт порушення службової дисципліни оперуповноваженим СКП ВП №1 Полтавського ВП ГУНП рядовим поліції ОСОБА_1 під час проходження стажування у ГУНП в Донецькій області. Із метою з`ясування обставин зазначеного, відповідно до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 1 р. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 № 893, призначено за вказаним фактом службове розслідування /а.с. 37/.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 13.12.2019 № 3356 "Про припинення стажування рядового поліції ОСОБА_1 " у зв`язку з недбалим ставленням до своїх обов`язків припинено стажування рядового поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору превенції Авдіївського відділення поліції Покровського відділу поліції з 13.12.2019 /а.с. 38/.

10.01.2020 т.в.о. начальника ГУНП в Полтавській області затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни оперуповноваженим СКП ВП №1 Полтавського ВП ГУНП рядовим поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до висновків службового розслідування відомості, які стали підставою для призначення та проведення службового розслідування визнано такими, що підтвердилися. За грубе порушення службової дисципліни, а саме: не дотримання вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, підпункту 13 пункту 3 статті 1, пунктів 5, 6 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 1, 2 п. 1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у невиході на службу 10.12.2019 без поважних причин, оперуповноважений СКП ВП №1 Полтавського ВП ГУНП рядовий поліції ОСОБА_1 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

15.01.2020 наказом ГУНП в Полтавській області № 57 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" за грубе порушення службової дисципліни, а саме: недотримання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, підпункту 13 пункту 3 статті 1, пунктів 5, 6 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 1, 2 п. 1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у невиході на службу 10.12.2019 без поважних причин, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції № 1 Полтавського ВП ГУНП рядового поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби /а.с. 56/.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 15.01.2020 № 19 о/с рядового поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Полтавського відділу поліції, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з 15.01.2020 /а.с. 58/.

Із зазначеним наказом позивач ознайомлений 15.01.2020, що підтверджено розпискою /а.с. 57/.

Позивач не погоджуючи із указаним наказом звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступного висновку.

Стосовно строку звернення до суду із цим позовом, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ознайомлений із оскаржуваним наказом 15.01.2020.

Разом з тим, позов надіслано до суду поштою 14.02.2020 /а.с. 9/, що підтверджується поштовим штампом на конверті, тобто, позивач дотримався місячного строку звернення до суду, встановленого положеннями частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, клопотання відповідача щодо залишення даного позову без розгляду не підлягає задоволенню.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі Закон № 580-VIII).

Положеннями частини першої статті 1 Закону № 580-VIII передбачено, що національна поліція України (далі поліція) це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 N 2337-VIII /надалі Дисциплінарний статут/.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції /стаття 12 Дисциплінарного статуту/.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків /частина перша статті 13 Дисциплінарного статуту/.

Відповідно до частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Положеннями частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день /частина четверта статті 16 Дисциплінарного статуту/.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України на час проведення службового розслідування поліцейський може бути відсторонений від виконання службових обов`язків (посади) у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) здійснюється на підставі письмового наказу керівника, до повноважень якого належать призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, воно не може тривати більше строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Таким чином, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) можливе за наказом керівника, до повноважень якого належать призначення на посаду та звільнення з посади позивача за наявності обставин, визначених пунктом 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Відповідно до пункту 1 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Положеннями пунктів 2, 3 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з пунктом 13 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що у ході службового розслідування позивачем 17.12.2019 /а.с. 42/ надано пояснення, в яких останній зазначив, що відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області від 25.10.2019 № 1672 його було направлено на стажування до ГУНП в Донецькій області з 05.11.2019. Указано, що позивач проходив стажування в Авдіївському ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області, де виконував обов`язки по охороні адміністративної будівлі та по охороні публічного порядку на території обслуговування. Відповідно до графіку, затвердженого керівництвом Авдіївського відділення поліції, 10.12.2019 позивач мав заступити на службу по охороні адміністративної будівлі о 08:00. Позивач пояснив, що близько 07:30 у зв`язку з поганим самопочуттям (високий тиск) він домовився із поліцейським ОСОБА_3 , щоб останній заступив замість нього. У цей час вони перебували у приміщенні відділення поліції, оскільки там проживали. Також позивачем зазначено, що після того, як ОСОБА_3 погодився на заміну, позивач повідомив керівництво в усній формі та пішов на місцевий ринок по ліки. Після прибуття на ринок та прийняття ліків ОСОБА_1 стало краще та у подальшому він випив дві пляшки пива. Близько о 09:30 години йому зателефонував начальник відділення поліції та наказав прибути у підрозділ. Після того, як позивач прибув до Авдіївського відділення поліції, його покликали працівники місцевого СРПП та повідомили, що необхідно пройти огляд на стан сп`яніння. ОСОБА_1 погодився, вважаючи, що у нього вихідний та поїхав до місцевої лікарні, де було проведено огляд, після чого він перебував у підрозділі постійно до 14.12.2019, поки не повернувся до м. Полтави.

З наданих позивачем пояснень вбачається, що останній був ознайомлений з графіком чергування в Авдіївському відділенні поліції, затвердженому начальником Авдіївського ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області, оскільки позивач не заперечує у поясненнях того, що 10.12.2019 він мав вийти на чергування.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем не заперечується невихід на чергування 10.12.2019.

ОСОБА_1 не надано медичних довідок, які б підтверджували погіршення стану здоров`я позивача саме 10.12.2019.

Також позивачем не надано жодного письмового доказу стосовно повідомлення керівництва Авдіївського ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області про неможливість виходу на чергування 10.12.2019.

Згідно з поясненнями ОСОБА_3 , опитаний поліцейський 10.12.2019 був вихідний, проте, до нього підійшов в цей день старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та попрохав заступити на чергування замість рядового поліції ОСОБА_1 , оскільки останній перебував у стані алкогольного сп`яніння /а.с. 48/.

Також відповідно до пояснень оперуповноваженого ВКП Кременчуцького ВП ГУНП старший лейтенант поліції Зеленін Д.В. рядовий поліції ОСОБА_1 дійсно згідно з графіком мав заступити на добове чергування по охороні адміністративної будівлі Авдіївському відділенні поліції 10.12.2019. Проте, о 08:00 вказаний поліцейський не з`явився на інструктаж перед заступанням на службу, так як перебував у стані алкогольного сп`яніння. У зв`язку з чим, керівництвом ВП була надана вказівка замінити вказаного поліцейського на іншого та замість нього на службу заступив ОСОБА_3 , так як перебував у вільній зміні /а.с. 49/.

Суд звертає увагу на те, що висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції Авдіївської центральної міської лікарні від 10.12.2019 позивач 10.12.2019 о 10:15 перебував у стані алкогольного сп`яніння /а.с. 50/.

Згідно з частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби /частина третя статті 19 Дисциплінарного статуту/.

Частина шоста статті 19 Дисциплінарного статуту визначає, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до пункту 2 Розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Положеннями пункту 1 Розділу VIІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд також зазначає, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку, зокрема прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Згідно з пунктом 2 Розділу ІІ "Основні вимоги до поведінки поліцейського" Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 р за № 1576/29706, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Таким чином, матеріалами службового розслідування підтверджено ознайомлення позивача із графіком чергування Авдіївського ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області, а також те, що позивач не вийшов на службу 10.12.2019 без поважних причин.

Стосовно посилань позивача, що до останнього застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення, який не відповідає тяжкості вчиненого проступку, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як вище зазначено, на підставі висновків службового розслідування 15.01.2020 наказом ГУНП в Полтавській області № 57 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" за грубе порушення службової дисципліни, а саме недотримання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, підпункту 13 пункту 3 статті 1, пунктів 5, 6 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, ч. 1, 2 п. 1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у невиході на службу 10.12.2019 без поважних причин, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції № 1 Полтавського ВП ГУНП рядового поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби.

Вищезазначений наказ реалізовано наказом ГУНП в Полтавській області від 15.01.2020 № 19 о/с, відповідно до якого рядового поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Полтавського відділу поліції, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 15.01.2020.

Згідно Службової характеристики позивача за період служби в Національній поліції позивач зарекомендував себе негативно. До виконання службових обов`язків ставиться недобросовісно, на зауваження не реагує та допускає порушення службової та виконавської дисципліни /а.с. 51/.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) пункт 38).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний правовий висновок зазначено у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2018 року у справі №824/227/17-а (номер провадження К/9901/27834/18).

Констатуючи означене, суд приходить до висновку, що у керівника ГУНП в Полтавській області виникли обставини, за яких останній застосував до позивача захід дисциплінарного стягнення у вигляді - звільнення зі служби в Національній поліції України.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд погоджується із відповідачем, що позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Закону України "Про Національну поліцію".

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що дисциплінарна відповідальність застосована до ОСОБА_1 є співмірна вчиненому проступку.

Отже, правомірність оскаржуваного наказу доведена ГУНП в Полтавській області під час розгляду цієї справи.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення вимог позивача щодо скасування наказу № 19 о/с від 15 січня 2020 року про звільнення позивача з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області та похідних вимог стосовно поновлення на роботі на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області та стягнення з відповідача середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу з 16 січня 2020 року по день прийняття рішення судом.

Крім того, з огляду на недоведення позивачем протиправності оскаржуваного рішення, відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди.

Отже, позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, 36000, ) про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.О. Чеснокова