Справа № 9901/87/20
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 квітня 2020 року

Київ

справа №9901/87/20

адміністративне провадження №П/9901/87/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Президента України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до Верховного Суду як до суду першої інстанції з позовом до Президента України (далі - відповідач), де просить:

визнати бездіяльність Президента України щодо не присвоєння ОСОБА_1 рангу державного службовця протиправною;

зобов`язати Президента України у встановленому законом порядку вчинити дії щодо присвоєння ОСОБА_1 третього рангу державного службовця.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що 18 травня 2016 року на адресу Адміністрації Президента України у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 306 «Питання присвоєння рангів державних службовці та співвідношення між рангами державних службовців і рангами посадових осіб місцевого самоврядування, військовими званнями, дипломатичними рангами та іншими спеціальними званнями» направлено подання за номером 01-41/312 та необхідні документи про присвоєння позивачці третього рангу державного службовця. Вказане подання не було розглянуто.

14 серпня 2019 року позивачка направила лист за № 01-52/410 до Офісу Президента України щодо розгляду зазначеного подання. Проте, і при повторному зверненні подання залишилося не розглянутим. 15 січня 2020 року ОСОБА_1 повторно звернулася до Офісу Президента України щодо розгляду подання про присвоєння рангу державного службовця. Листом від 17 лютого 2020 року за № 04-01/454 за результатами розгляду повторного звернення ОСОБА_1 . Офісом Президента України повідомлено, що з метою роз`яснення щодо правових підстав вчинення відповідної дії Офіс Президента України звернувся до Національного агентства України з питань державної служби (НАДС) та відповідно надсилають ОСОБА_1. копію відповіді НАДС щодо результатів розгляду.

Вважаючи своє право на присвоєння рангу державного службовця порушеним та той факт, що подання від 18 травня 2016 року за № 01-41/312 про присвоєння такого рангу залишається не розглянутим, ОСОБА_1 звернулася до суду із цим позовом про визнання бездіяльності протиправною.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В обґрунтування строків звернення до суду з позовом позивачка зазначає, що цей позов подано в розумінні пункту 1 частини першої статті 19 КАС України, зокрема, спори фізичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його бездіяльності. Вказує, що нею вживалися заходи досудового порядку вирішення спору у відповідності з положеннями частини 4 статті 122 КАС України. Отже, на думку позивачки, враховуючи, що Президент України на її неодноразові звернення так і не прийняв рішення про присвоєння рангу державного службовця, для звернення до адміністративного суду з цим позовом, згідно частини 4 статті 122 КАС України, встановлено шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

За визначенням, наведеним у пункті 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

При цьому, спір щодо проходження публічної служби є публічно-правовим спором, передбаченим пунктом 2 частини першої статті 19 КАС України, на який поширюється спеціальний строк звернення до суду.

З матеріалів позовної заяви слідує, що відповідно до розпорядження Президента України від 29 березня 2016 року № 75/2016-рп «Про призначення ОСОБА_1 головою Лубенської районної державної адміністрації Полтавської області» позивачку призначено головою Лубенської районної державної адміністрації Полтавської області. Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації № 161-к від 21 квітня 2016 року позивачці присвоєно п`ятий ранг державного службовця (третя категорія) у відповідності до статті 26 Закону України «Про державну службу» та Положення про ранги державних службовців, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 19 червня 1996 року № 658. 01 листопада 2019 року, як зазначає позивачка, її було звільнено із займаної посади.

Отже, з огляду на позовні вимоги ОСОБА_1 та вказані норми, спір у цій справі є спором щодо проходження публічної служби.

Основним нормативним актом, який установлює строк звернення до суду і містить положення щодо часових меж, упродовж яких особа має право звернутися до суду з вимогою про захист свого порушеного права або інтересу, є Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Питання строків звернення до суду врегульовано статтею 122 КАС України. Так, відповідно до частини 1, 2 цієї статті адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Однак, ОСОБА_1 звернулася до адміністративного суду з цим позовом лише 27 березня 2020 року, що підтверджується штампом відділення поштового зв`язку ПАТ "Укрпошта" на конверті.

Доводи позивачки, що протягом 2019-2020 року вона намагалася вирішити спір у досудовому порядку шляхом звернення до Адміністрації президента України та Офісу Президента України, Верховний Суд вважає такими, що не підтверджують поважність причин пропуску строку, оскільки позивачка була достовірно обізнана ще з 2016 року, що подання про присвоєння їй третього рангу не розглянуто.

Крім того, частина 5 статті 122 КАС України є спеціальною нормою у розв`язанні спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Такий строк зумовлений характером зазначеної категорії спорів, оскільки особа, яка вважає, що її права при прийнятті на публічну службу, проходженні чи звільненні з публічної служби було порушено, та зацікавлена у їх поновленні, повинна звернутися до суду у порівняно більш стислі строки, ніж на загальних підставах.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити строк усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, які подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

Л.О. Єресько,

Суддя Верховного Суду