Справа № 160/2327/20
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 року Справа № 160/2327/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити певні дії, -
У лютому 2020 року позивач звернувся до адміністративного суду з вищезазначеною позовною заявою, в якій просив: визнати протиправним рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 про результат звернення ТОВ «Такт» листом від 07.10.2019 року № 364 та зобов`язати відповідача відповідно до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України, ст.301 Митного кодексу України підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які сплачені та підлягають поверненню ТОВ «Такт», на підставі їх заяви від 07.10.2019 р. № 364 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що рішенням Дніпропетровського адміністративного суду від 29.07.2019 р. у справі № 160/5231/19 визнано, що товар (прутки з розміром «шестигранник»), поставлений за зовнішньоекономічним контрактом не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. У зв`язку з набранням законної сили вищенаведеним судовим рішенням щодо подібного (ідентичного) товару між тими самими сторонами позивач звернувся до відповідача із заявою № 364 від 07.10.2019 р. про повернення помилково та зайво сплачених антидемпінгового мита та ПДВ платежів за електронними митними деклараціями №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. та №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р. Таким чином, відповідно до рішення суду від 29.07.2019 р. у справі № 160/5231/19 товар за вказаними електронними митними деклараціями не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. Позивач вказує, що відповідач листом від 21.10.2019 р. №2537/10/04-50-19-02 протиправно відмовив у поверненні митних платежів за його заявою № 364 від 07.10.2019 р. Оскільки відповідач відмовив у поверненні митних платежів, позивач вважає рішення відповідача неправомірним та просить суд визнати таке рішення, як акт індивідуальної дії, оформлений листом від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 протиправним, та враховуючи, що на вимогу п.43.5 ст.43 ПК України, ст.301 МКУ відповідачем не сформовано висновок, зобов`язати вчинити дії щодо повернення коштів шляхом підготування та направлення відповідного висновку до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, як спосіб поновлення прав позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2020 року було відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
На виконання вимог ухвали суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що митницею правомірно зазначено про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненні ТОВ Такт від 07.10.2019 р. № 364, про що підприємство було повідомлено листом від 21.10.2019 р. №2537/10/04-50-19-02. Вказана у заяві платника сума антидемпінгового мита 61 326,23 грн. та ПДВ 12 265,26 грн. на теперішній час за даними єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів не обліковується як надміру сплачена. Враховуючи вищезазначене, проведення процедури повернення з держбюджету надмірно сплачених коштів здійснюється за заявою підприємства ((якщо вказана у заяві платника сума (її частина)) за даними інформаційних систем обліковується як помилково та/або надміру сплачена), оформленою відповідно до вимог Податкового кодексу України та Порядку №643. За таких обставин, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, а справу розглядати в порядку письмового провадження.
До суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 р. у справі №160/5231/19 має преюдиційне значення в цій справі щодо неврахування відповідачем, що геометрична форма поперечного перерізу товару шестиграннику у прутках (шестигранник) по всій довжині не охоплюється сферою дії Міжвідомчої комісії (не є круглою), що само по собі вже не охоплюється рішенням Міжвідомчої комісії незалежно від інших критеріїв наведених в ньому. Судова практика на яку посилається відповідач не стосуються антидемпінгового мита, не стосується законодавства на підставі якого має вирішитися спір в цій справі, не стосується ідентичного (побідного) товару та тим більше шестигранників як прутків які не мають круглого суцільного поперечного перерізу по всій довжині. Позивач зазначив, що підставою для повернення митних платежів є відсутність об`єкту оподаткування (арматури чи катанки) та відповідач мав обов`язком з урахуванням роз`яснень та судової практики, щодо ідентичного (побідного) тому товару щодо якого подані були позивачем заяви, додатково перевірити чи правильно були визначені митні платежі за митними деклараціями (чи відповідно до наявності об`єкту оподаткування) чи дійсно мала місце помилка щодо наявності такого об`єкту оподаткування. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити повністю з викладених у ньому підстав.
Крім того, від позивача надійшло клопотання, в якому він також просив суд розглядати справу в письмовому провадженні.
Згідно з ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Частиною 9 ст.205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Керуючись приписами статей 194, 205 КАС України, суд ухвалив розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Позивач подав до митного оформлення митні декларації № UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. (товар № 1) та № UA110150/2018/ 209536 від 24.04.2018 р. (товар №7) за якими в умовах правової невизначеності щодо застосування вказаного рішення міжвідомчої комісії сплатив антидемпінгове мито та ПДВ, який додатково нараховується на суму цього мита, оскільки ПДВ включається до митної вартості товару.
Окрім цього товару позивачем в цих митних деклараціях був заявлений інший сортовий металопрокат у формі квадрату за який також було сплачено антидемпінгове мито.
Так, листом від 24.04.2019 року №153 позивач звернувся до Дніпровської митниці щодо внесення змін до митної декларації №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 року (товар № 1) та повернення антидемпінгового мита в розмірі 47 385,69 грн., ПДВ в розмірі 9477,15 грн., внесення змін до митної декларації №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 року (товар №7) та повернення антидемпінгового мита в розмірі 13 940,54 грн., ПДВ в розмірі 2 788,11 грн.
Подання заяви було викликано тим, що спірний товар не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року № АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури походженням з Російської Федерації", оскільки шестигранники не є арматурою чи катанкою.
За наслідками розгляду заяви позивача (лист від 24.04.2019 р. № 153) відповідач листом від 07.05.2019 р. № 1176/10/04-50-19-02 вказав, що товар №1 та №7 підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 не залежно від того чи є шестигранники арматурою (арматурним прокатом) чи катанкою, та шестигранники мають нібито круглий поперечний переріз.
Не погодившись із вказаною відповіддю, позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської митниці ДФС. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду рішенням від 29.07.2019 року у справі № 160/5231/19 позовні вимоги задоволено частково, а саме: визнано протиправним та скасовано рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 07.05.2019 року №1176/10/04-50-19-02 про відмову у внесенні змін до митної декларації №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 року та №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 року. Зобов`язано Дніпропетровську митницю ДФС повторно розглянути звернення ТОВ "Такт" від 24.04.2019 року №153 з урахуванням висновків суду. У задоволенні іншої частини позовних вимог позивачу було відмовлено.
Листом від 28.08.2019 р. № 298 позивач звернувся до відповідача з проханням повторно розглянути заяву ТОВ «Такт» від 24.04.2019 року №153 з урахуванням висновків суду викладених в рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 року у справі № 160/5231/19.
Однак, відповідач листом від 10.09.2019 р. № 2164/10/04-50-19-02 відмовив у повторному розгляді вказаного листа з посиланням на те, що термін розгляду заяви ТОВ «Такт» від 24.04.2019 р. №153 сплив та повідомив про необхідність подання нової заяви.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 року у справі №160/5231/19 набрало законної сили 28.10.2019 р.

28.10.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява від представника позивача, в якому просили суд встановити судовий контроль за виконанням вказаного судового рішення.

Ухвалою суду від 08.11.2019 року по адміністративній справі №160/5231/19 було відмовлено у задоволенні заяви про встановлення судового контролю.

Відповідно до правової позиції суду позивач отримав та пред`явив до примусового виконання виконавчий лист у справі № 160/5231/19, а державним виконавцем (виконавче провадження № 60874796) було винесено та направлено відповідачу постанову, якою було зобов`язано Дніпропетровську митницю повторно розглянути звернення ТОВ "Такт" від 24.04.2019 року № 155, з урахуванням висновків суду.

Листом від 08.01.2020 р. №7.5-08-03-10/1-11/78 відповідач повідомив державного виконавця, що вважає свій обов`язок виконаним на підтвердження чого надав копію листа Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 (направлений відповідачем до набрання судовим рішенням у справі № 160/5231/19 законної сили 28.10.2019 р.) та за умови оскарження відповідачем цього рішення як протиправного, що не підлягає на його думку виконанню) згідно з яким він не вбачає, що позивач надмірно сплатив антидемпінгове мито за шестигранники, оподаткування яких судом у справі № 160/5231/19 цим митом визнано безпідставним через те, що вони (як такі що не мають круглого поперечного перерізу (мають 6 граней (6 кутів), відсутність доказів того що вони є арматурою чи катанкою) не підпадають під дію рішення Міжвідомчої комісії. За відсутності об`єкту оподаткування (справляння митних платежів), митні платежі мають бути повернені за заявою декларанта.

Позивачем отримано спірне рішення Дніпропетровської митниці ДФС, яке оформлено листом від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 про результат звернення ТОВ «Такт», згідно з листом від 07.10.2019 року № 364. Відповідно до якого відповідач відмовив у задоволенні заяви позивача від 07.10.2019 року № 364 щодо повернення митних платежів за спірними митними деклараціями шляхом складання та подання відповідному органу казначейства висновків зазначив, що вони оподатковуються антидемпінговим митом.

Правомірність та обґрунтованість рішення відповідача, яке оформлено листом від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 про результат звернення ТОВ «Такт», згідно з листом від 07.10.2019 року № 364, є предметом позову, який передано на розгляд суду.

Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 271 МКУ мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

За змістом пункту 4 частини 2 статті 271 МКУ антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.

Згідно з ч.4 ст.275 МКУ, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

В силу п.1 ч.1 ст.289 МКУ моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.

За змістом п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Частиною 1 статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.

Так, позивачем заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування (№UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. та №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р.) товар за кодами згідно з УКТЗЕД .

Декларантом у графі 47 (В) Нарахування платежів вказаних ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита та відповідні суми (за кодом 023).

Так, 28.12.2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.

Відповідно до листа ДФС України від 02.01.2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року).

20.04.2018 року (після сплати позивачем спірного мита) за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесені зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Спірні питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінгового мита згідно наведеного рішення Комісії по поданим позивачем митним деклараціям №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. (товар № 1) та № UA110150/2018/ 209536 від 24.04.2018 р. було предметом дослідження в судовій справі №160/5231/19.

Так, рішенням від 29.07.2019 р. у справі №160/5231/19 встановлено, що для визначення того, чи є спірний товар об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно) а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей. Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі. Судом під час розгляду справи встановлено, що товар має походження з Російської Федерації, що не заперечується сторонами. Товар №1 та №7 класифіковано згідно УКТЗЕД за кодом 7214 99 50 00, який вказано у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411). Водночас, опис товару №1 та №7 не підпадає під опис товарів, які визначено у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05. У рішенні йде мова про "прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей….". Однак, позивачем здійснено митне оформлення товару за описом "прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, ГОСТ 2879-2006, ГОСТ 1050-2013, марка сталі 20, розмір 6-гран. 27,0 мм - 5,310 тн, розмір 6-гран. 32,0 мм - 9,730 тн…". Таким чином, суд доходить до висновку, що за фізичними характеристиками спірний товар (прутки з розміром "шестигранник") не підпадає під обкладання антидемпінговим митом, оскільки не відповідає опису, який наведено у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411). Як встановлено судом, позивачем помилково сплачено антидемпінгове мито та ПДВ за товари №1 та №7, то враховуючи приписи статті 301 МК України, сума помилково сплачених коштів має бути повернута позивачеві після складання аркушу коригування та внесення відповідної інформації до митних декларацій №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 року та №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 року.

Пунктом 43.3 статті 43 ПК України визначено, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Судом з`ясовано, що позивачем дотримано зазначені вимоги вказаної норми Податкового кодексу України.

В той же, час суд критично оцінює доводи відповідача про те, що у разі коли позивач самостійно обчислив суму грошового зобов`язання у митній декларації та сплатив її, то, враховуючи приписи пункту 54.1 статті 54 ПК України, така сума вважається узгодженою і не підлягає поверненню, оскільки в даному випадку застосуванню підлягають норми статті 43 ПК України.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про помилковість рішення відповідача, викладеного в листі від 07.05.2019 року №1176/10/04-50-19-02.

В силу положень ч.4 ст.78 КАС України, обставини встановлені вказаними рішеннями є преюдиційними при розгляді даної справи по суті.

Судом встановлено, що за спірними МД було поставлено товар, який за кодом УКТЗЕД, характеристикою, назвою та хімічним складом є таким, що поставлявся за МД у наведеному вище рішенні суду та відносно яких сформовані висновки про відсутність об`єкту справляння спірним митом.

З огляду на що та з урахуванням предмету спору у даній справі, суд виключає дослідження питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінговим митом в межах даної справи.

Відповідно до ч.1 ст.301 МКУ повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Згідно з ч.3 ст.301 МКУ помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

В силу пп.17.1.10 п.17.1 ст.17 ПК України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Верховний Суд України, зокрема, у постанові від 03.02.2016 року у справі №826/72/15 зазначив, що митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з поверненням помилково та/або надмірно сплачених митних платежів.

Ці платежі повертаються платнику податків (декларанту) в порядку і на умовах, що встановлені у статті 301 МКУ, статті 43 ПК України і статті 45 Бюджетного кодексу України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Мінфіну України від 18.07.2017 р. № 643 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 09.08.2017 р. за № 976/30844) у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України (далі - орган Казначейства).

За приписами пунктів 4, 5 розділу 3 Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів згідно якого після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу.

Відповідно до приписів пункту 5 цього Порядку підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу).

Згідно з п.11 Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів відповідачем має бути підготовлена та надіслана позивачу (декларанту) письмова обґрунтована відмова тільки у випадку якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, а само надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу).

Як встановлено судом, за наслідками розгляду звернень позивача, відповідачем не сформовано висновок, а надано відповідь оформлену листом, зі змісту якого не видно розгляду питання по суті.

Відповідач не вказав обґрунтованих підстав відмови та/або про наявність у заявах позивача недостовірних даних, про наявність у позивача податкового боргу, а відтак рішення відповідача про відмову у поверненні митних платежів, яке оформлене листом від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02, не може вважатися вмотивованим.

Крім того, відповідач за аналогічних підстав (відсутності картки відмови у митному оформленні товару) здійснив повне повернення безпідставно сплаченого позивачем антидемпінгового мита та зайво сплаченого ПДВ за митною декларацією №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. за якою ТОВ Такт так само просило повернути антидемпінгове мито та зайво сплачений ПДВ, оскільки металопрокат не круглого поперечного перерізу у формі квадрату не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.

Вказане свідчить про прийняття суб`єктом владних повноважень різних за змістом рішень з аналогічних питань.

Основною умовою повернення коштів, є обов`язкова їх сплата та зарахування на рахунки відповідного бюджету.

Таким чином, повернення надмірно сплачених платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами можливо при наявності наступних чинників: наявність факту надмірної сплати коштів, звернення до митного органу платника податків, відповідно до якого останній визначається щодо напряму зарахування коштів.

Факт нарахування та сплати та зарахування антидемпінгового мита та ПДВ підтверджується належними доказами, а саме відомостями підтвердженими відповідачем (в графах 47 (нарахування платежів), та В (подробиці розрахунків) за спірними митними деклараціями.

Право оскарження платником податків рішень контролюючого органу які порушують його права та інтереси передбачено і ст.56 ПК України.

За змістом ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантовано право самостійно визначати, які рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади підлягають оскарженню в суді і кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних дій, що узгоджується із рішенням Конституційного Суду України від 14.12.2011р. №19-рп/2011, зміст якого не забороняє звернення до суду з позовами про оскарження актів індивідуальної дії, а тому, у даному випадку, позивач оскаржує відмову в поверненні помилково сплаченого мита оформлену листом, як єдиний спосіб відновлення порушеного справа у відносинах, які склалися між сторонами.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Враховуючи, що в рішенні (листі) відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості про те, що товар за який сплачено антидемпінгове мито є об`єктом для його справляння, відповідачем на вимогу ст.77 КАС України не доведено суду віднесення товару до антидемпінгових, платежі були сплачені відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії та оскільки судом вже встановлено, що рішення Міжвідомчої комісії розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку до якого спірний товар не відноситься та відомостей про таке в митних деклараціях не вказано, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення сплаченого позивачем антидемпінгового мита за МД №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. та №UA110150/2018/ 209536 від 24.04.2018 р.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі РуїсТоріха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що при винесені рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 про результат звернення ТОВ «Такт» листом від 07.10.2019 року № 364 відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, передбачені чинним законодавством.

А отже для повного та всебічного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне, зобов`язати відповідача відповідно до п.43.5 ст.43 ПК України, ст.301 МКУ підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які сплачені та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі їх заяви від 07.10.2019 р. № 364 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, з викладених вище підстав.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду, а тому судовий збір у розмірі 2 102 грн. підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2537/10/04-50-19-02 про результат звернення Товариством з обмеженою відповідальністю «Такт» листом від 07.10.2019 року № 364.

Зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби відповідно до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України, ст.301 Митного кодексу України підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які сплачені та підлягають поверненню ТОВ «Такт», на підставі їх заяви від 07.10.2019 р. № 364 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (49000, м.Дніпро, вул.Княгині Ольги, 22, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (49005, м.Дніпро, вул.Героїв Крут, 16-а, ) судові витрати по справі у розмірі 2 102 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Кучма