Справа № 163/2213/19
Суддя: Чишій С. С.
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 163/2213/19
Провадження № 2-а/163/29/20
ЛЮБОМЛЬСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2020 року Любомльський районний суд Волинської області

в складі головуючого судді Чишія С.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Любомль Волинської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

в с т а н о в и в :

У позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить скасувати постанову у справі про порушення митних правил № 2121/20500/19 від 17.07.2019 року за ознаками ст.485 МК України.

Вимоги обґрунтовує тим, що надання ним документів до митної декларації № UA205040/2018/001022 отриманих у законному порядку від відправника товару, компанії "ANP CAPITAL LTD", не може свідчити про спрямованість його дій на неправомірне зменшення розміру належних до сплати митних платежів, що є обов`язковою ознакою порушення, передбаченого ст.485 МК України. Його намір не сплачувати митні платежів в повному обсязі чи зменшувати їх розмір при заповненні митної декларації в постанові митниці не доведений. Інших, відмінних від поданих на митниці документів, він на момент митного оформлення не мав і не знав про їх існування. Декларування і, відповідно, визначення митної вартості здійснював декларант ПП "А-7" ОСОБА_2 по договору № 435. Митна вартість щодо фактурної вартості відкоригована декларантом у сторону збільшення на 2806 гривень. Фактурна вартість при декларуванні ні декларантом, ні митницею до уваги не бралась. Отримані від литовських митних органів документи щодо продажу автомобіля на території Литовської Республіки свідчать про те, що ні він, ні компанія "Максмарт-Груп" не фігурують як покупець автомобіля у фірми "UAB LUVESA" та не підтверджують внесення коштів компанією "Максмарт-Груп" на рахунок чи готівкою в касу фірми "UAB LUVESA". Митна декларація на автомобіль "Форд Транзит Кастом" не скасована і не анульована. Коригування митної вартості за митною декларацією не проводилося. Крім цього, під час провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду Волинською митницею ДФС порушено його права на захист, надання відомостей та пояснень. Протокол про порушення митних правил та постанова в справі йому не надавались, справа розглянута без його участі.

На позовну заяву представник відповідача подав відзив, у якому вказав на доведеність вини позивача у вчиненні порушення митних правил отриманими в порядку ст.352 МК України від литовських митних органів документами, які в розумінні ст.495 МК України є належними і допустимими доказами. Згідно з документами, отриманими від литовських митних органів, транспортний засіб марки "Форд Транзит Кастом" був проданий компанією "UAB LUVESA" за ціною 6000 євро. Серед отриманих від литовських митних органів документів була експортна митна декларація MRN № 18LTKR1000EK00DCE9, рахунок-фактура ПДВ та касовий ордер. Наведе вказує на наявність під час митного оформлення у позивача іншого пакету документів на даний транспортний засіб, де містилась інформація про справжню та достовірну вартість автомобіля, що вказує на прямий умисел позивача на вчинення правопорушення, яке полягало в уникненні від сплати митних платежів у повному обсязі.

Позивач в судове засідання не з`явився, доручивши представляти свої права та інтереси адвокату Кривошею А.М.

Представник Кривошей А.М. в судове засідання не з`явився, в канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, долучення до справи відповіді Волинської митниці ДФС на адвокатський запит.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце судового розгляду, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомив та будь-яких заяв чи клопотань з приводу процедури розгляду справи не подав.

З огляду на викладене суд розглянув справу в порядку письмового провадження відповідно до ч.9 ст.205, ч.3 ст.268 КАС України, оскільки не вбачає перешкод для такого розгляду.

Аналізом доказів по справі суд встановив наступні фактичні обставини.

Митне оформлення легкового автомобіля "Форд Транзит Кастом", ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , здійснене 16.01.2018 року посадовою особою митного поста "Ковель" Волинської митниці ДФС за поданою декларантом (митним брокером) ПП "А-7" ОСОБА_2 відповідно до Договору-доручення про надання послуг по декларуванню товарів № 435 від 09.01.2018 року, який укладений між ПП "А-7" та ТОВ "Максмарт-Груп" в особі директора ОСОБА_1 , митною декларацією типу ІМ40ДЕ № UA205040/2018/001022.

Згідно з рахунком-накладною № 31-01-К від 15.01.2018 року автомобіль "Форд Транзит Кастом" був проданий компанією "ANP CAPITAL LTD" в користь ТОВ "Максмарт-Груп" за ціною 2720 євро згідно умов контракту № 08/02-С від 20.12.2017 року (умови доставки DAP Ковель).

За митне оформлення цього автомобіля при його митній вартості у 98 203,06 гривні було нараховано та сплачено 33 275,13 гривень митних платежів.

Державною фіскальною службою України отримано запит литовських митних органів від 26.03.2019 року про підтвердження факту ввезення на митну територію України та митного оформлення транспортних засобів, серед яких також "Форд Транзит Кастом", ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

02.05.2019 року документи литовських митних органів ДФС України надіслало Волинській митниці ДФС для проведення перевірки.

Згідно з литовською експортною митною декларацією MRN № 18LTKR1000EK00DCE9 від 15.01.2018 року, рахунком-фактурою ПДВ (документ під назвою "PVM Saskaita Faktura") № LUV18 0000012 від 15.01.2018 року, квитанцією про отримання коштів (документ під назвою "PINIGU PRIEMIMO KVITAS") серії BUH1 № 1151673 від 15.01.2018 року автомобіль "Форд Транзит Кастом" був проданий компанією "UAB LUVESA" громадянину ОСОБА_3 за ціною 6000 євро.

З огляду на різницю вартості транспортного засобу, заявленої і прийнятої під час митного оформлення, стосовно вартості в литовській експортній митній декларації різниця розміру митних платежів становить 35 914,26 гривень, що визначено службовою запискою УАМП Волинської митниці.

10.06.2019 року інспектор Волинської митниці ДФС склав щодо ОСОБА_1 протокол про порушення митних правил № 2121/20500/19 за ознаками ст.485 МК України. В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 , який станом на 16.01.2018 року перебував на посаді керівника ТзОВ "Максмарт-Груп", через декларанта (митного брокера) ПП "А-7" ОСОБА_2 , під час митного оформлення автомобіля "Форд Транзит Кастом" вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати в повному обсязі митних платежів в сумі 35 914,26 гривень, тобто заявив в митній декларації неправдиві відомості щодо відправника та одержувача товару, неправдиві відомості необхідні для визначення митної вартості самого товару, та надав з цією метою органу доходів і зборів документи, що містять такі відомості.

17.07.2019 року заступник начальника Волинської митниці ДФС Герман В.М. виніс оскаржувану постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України, відповідно до змісту протоколу № 2121/20500/19 і накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300% несплаченої суми митних платежів, що становить 107 742,78 гривні.

Згідно з відповіддю Волинської митниці ДФС ФОП-2384/20/03-70-19-01 від 07.11.2019 року, на адвокатський запит № 134-кас від 05.11.2019 року рішення про коригування митної вартості посадовими особами Волинської митниці ДФС за митною декларацією № UA205040/2018/001022 не приймалось.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України під час розгляду оскаржуваної постанови суд має з`ясувати, чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Крім цього, в рішенні "Надточій проти України" Європейський Суд з прав людини у справі зазначив, що "положення Митного кодексу безпосередньо поширюються на всіх громадян, які перетинають кордон та регулюють їх поведінку шляхом застосування стягнень (штраф та конфіскація), які є як покаранням, так і стримуванням від порушення. Таким чином, митні правопорушення, які розглядаються, мають ознаки, притаманні "кримінальному обвинуваченню" у значенні статті 6 Конвенції".

Згідно з рішенням Європейського Суду з прав людини у справі "Авшар проти Туреччини" в оцінці доказів Суд встановив стандарт доказування "поза розумним сумнівом". Таке доказування передбачає співіснування досить вагомих, чітких та узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій факту, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Отже, в справі про порушення митних правил винуватість особи має бути також доведена поза розумним сумнівом.

Статтею 485 МК України передбачена адміністративна відповідальність за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Зі змісту даної статті випливає, що в діях винної особи має міститись прямий умисел як форма вини та особлива мета ухилення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру.

В той же час закон відносить до предмета доказування визначення розміру митних платежів, від сплати яких має намір ухилитись винна особа. Визначення такого розміру має істотне значення і з огляду на санкцію ст.485 МК України, яка визначена в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Згідно з ч.1 ст.295 МК України митні платежі нараховуються декларантом або іншими особами, на яких покладено обов`язок із сплати митних платежів, самостійно, крім випадків, якщо обов`язок щодо нарахування митних платежів відповідно до цього Кодексу, Податкового кодексу України та інших законів України покладається на органи доходів і зборів.

Митне оформлення транспортного засобу передбачає сплату акцизного податку, що справляється з огляду на об`єм циліндрів двигуна (ст.215 ПК України), а також ввізного мита і податку на додану вартість, що обраховуються, в тому числі, з митної вартості транспортного засобу (Закон України "Про митний тариф", розділ V ПК України).

Згідно із п.1 ч.1 ст.50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.

Згідно із ч.ч.1, 2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.351 МК України орган доходів і зборів має право провести документальну невиїзну перевірку в порядку передбаченому ч.ч.3-9 цієї ж ст.351 МК України з використанням передбачених п.5 ст.352 МК України отриманих від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України …, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення.

Відповідно до ч.11 ст.354 МК України рішення про визначення грошових зобов`язань підприємства, що перевірялося, приймається керівником органу доходів і зборів або особою, яка виконує його обов`язки, з урахуванням результатів розгляду заперечень підприємства (у разі їх наявності).

По справі встановлено, що митне оформлення транспортного засобу проведено відповідно до декларації ІМ40ДЕ № UA205040/2018/001022, в якій митна вартість автомобіля визначена за 6 (резервним) методом.

Таке митне оформлення, в тому числі, визначення митної вартості, нарахування і сплата митних платежів, завершене, його результати не оспорені у встановленому порядку і не скасовані.

В досліджуваній справі про порушення митних правил розмір митних платежів встановлено службовою запискою управлінням адміністрування митних платежів Волинської митниці на підставі документів, що були отримані від литовських митних органів.

Досліджені матеріали справи про порушення митних правил свідчать, що рішення про коригування митної вартості в порядку ст.55 МК України митницею не виносилось, а невиїзна документальна перевірка в порядку ст.ст.351-354 МК України не проводилась.

Інших, передбачені законом, доказів щодо належного розміру митних платежів матеріали справи не містять.

Ні чинним Митним кодексом України, ні іншими законодавчими та підзаконними нормативними актами не передбачено право підрозділу органу доходів і зборів визначати розмір митних платежів у спосіб, відмінний від передбачений вищенаведеними положеннями Митного кодексу України.

Через це суд вважає визначення розміру митних платежів підрозділом митниці без винесення рішення про коригування митної вартості або за результатами документальної невиїзної перевірки незаконним, оскільки воно не відповідає положенням ст.ст.55, 295, 351-354 МК України.

З огляду на такі міркування службова записка підрозділу митниці може використовуватись для службових цілей, однак не відповідає ознакам допустимого доказу в справі про порушення митних правил.

Крім цього, згідно із ст.498 МК України особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом.

Частинами 1, 4 ст.526 МК України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

В наданих суду матеріалах справи містяться адресовані повідомлення ОСОБА_1 № 3051/03-70-20-20 від 03.06.2019 року, в якому зазначено про необхідність прибуття до Волинської митниці ДФС для надання пояснень та вирішення питання щодо складання протоколу про порушення митних правил, яке надіслано рекомендованим листом з трек-номером № 853. Листом № 3123/03-70-20-02 від 10.06.2019 року ОСОБА_1 надіслано примірник протоколу про порушення митних правил № 2121/20500/19 із зазначенням про розгляд справи 17.07.2019 року (рекомендований лист з трек-номером № 085).

Жодних відомостей про рух поштових відправлень в адресу позивача та інформації про підтвердження вручення рекомендованих листів з трек-номерами №№ 853 та 085 матеріали справи не містять. Через це твердження позивача про неповідомлення його про час і місце розгляду справи, порушення його права на захист, надання відомостей та пояснень знайшло своє підтвердження.

Таким чином, на момент винесення оскаржуваної постанови повідомлення про дату розгляду протоколу ОСОБА_1 не отримав, тобто даних про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи не було. У зв`язку з цим він був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права, в тому числі щодо надання пояснень, присутності під час розгляду протоколу, користування правовою допомогою.

Як підсумок, на момент винесення оскаржуваної постанови відомості про належне повідомлення позивача про час і місце розгляду протоколу були відсутні, а заяв про розгляд протоколу за його відсутності позивач не подавав.

Наведене є безумовною підставою для визнання протиправною і скасування оскаржуваної постанови відповідно до положень п.4 ч.1 ст.531 МК України.

Разом з тим з досліджених матеріалів справи встановлено, що підставою для складання протоколу про порушення митних правил та головним доказом для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за передбачене ст.485 МК України правопорушення були одержані від литовських митних органів експортна митна декларація № 18LTKR1000EK00DCE9, рахунок-фактура ПДВ № LUV18 0000012 та квитанція про отримання коштів серії BUH1 № 1151673

Між відомостями цієї експортної декларації, рахунком-фактурою ПДВ, квитанцією про отримання коштів і наданими для митного оформлення транспортного засобу на території України документами дійсно є невідповідність щодо вартості транспортного засобу. Однак сама по собі експортна декларації доводить лише факт початку процедури оформлення експорту транспортного засобу із Європейського Союзу в Литовській Республіці. При цьому експортна декларація № 18LTKR1000EK00DCE9 для митного оформлення надавалась експортером, тобто компанією "UAB LUVESA", декларантом виступала компанія "UAB KREDVA"; покупцем товару в декларації зазначений громадянин ОСОБА_5 .

Як вбачається із інформації з мережі Інтернет-сайту щодо стану експортних MRN (для міжнародних перевезень), інформація за митна декларація № 18LTKR1000EK00DCE9 відсутня.

Митне оформлення транспортного засобу та його декларування здійснював декларант (митний брокер) ОСОБА_2 , який в ході здійснення провадження та розгляду протоколу № 2121/20500/19 опитаний про обставини декларування і надання йому відповідних документів не був.

Представник відповідача у відзиві також зазначає про наявність у позивача під час митного оформлення іншого пакету документів на транспортний засіб, де містилась інформація про справжню та достовірну вартість автомобіля, і вважає це підтвердженням прямого умислу позивача на уникнення від сплати митних платежів у повному обсязі. Однак такі твердження ґрунтуються виключно на припущеннях, що в силу ст.62 Конституції України є неприпустимим, так як жодними належними і допустимими доказом не підтверджені.

Отже, Волинська митниця ДФС, взявши до уваги єдиним і беззаперечним доказом документи литовських митних органів, не перевірила обставин завершення експорту товару; для усунення всякого роду сумнівів не вчинили запитів відповідним компаніям, які фігурують відправниками товару по литовських документах та документах, поданих до митного оформлення декларантом ОСОБА_2 ; не опитала ОСОБА_6 , який значиться покупцем по документах отриманих від литовських митних органів.

З наведених міркувань суд вважає, що самі по собі документи митних органів Литовської Республіки не є виключними, беззаперечними і визначальними доказами винуватості ОСОБА_1 у порушенні митних правил та не доводять наявності у його діях умислу на неправомірне звільнення від сплати митних платежів в повному обсязі шляхом надання неправдивих відомостей щодо вартості товару. Такі документи лише свідчать, що литовська компанія "UAB LUVESA" задекларувала, але не здійснила експорт транспортного засобу з ЄС.

Тим самим в оскаржуваній постанові посадова особа митниці жодним чином не обумовила підстав надання переваги в доказовій силі документам Литовської Республіки, аніж тим, що подані до митного оформлення на Волинській митниці ДФС.

Через такі обставини суд вважає встановленим факт неповноти і необ`єктивності провадження в справі про порушення митних правил, що свідчить про порушення принципу доведення винуватості "поза розумним сумнівом" і дає підстави для скасування оскаржуваної постанови відповідно до п.2 ч.1 ст.531 МК України.

У зв`язку з цим та відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України позов підлягає повному задоволенню.

Керуючись ст.ст.242-247, 286 КАС України, суд

у х в а л и в :

Позов задовольнити повністю.

Постанову заступника начальника Волинської митниці ДФС Германа Василя Миколайовича від 17.07.2019 року в справі про порушення митних правил № 2121/20500/19 про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст.485 МК України з накладенням стягнення у вигляді штрафу скасувати.

Провадження в справі за протоколом про порушення митних правил № 2121/20500/19 закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його складення через Любомльський районний суд.

Ім`я позивача - ОСОБА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП - НОМЕР_3 .

Найменування відповідача - Волинська митниця Держмитслужби; місце знаходження: вулиця Призалізнична 13, село Римачі Любомльського району Волинської області; код ЄДРПОУ - 43350888.

Головуючий: суддя С.С.Чишій