Справа № 826/12372/17
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2020-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач та/або Департамент) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач-1 та/або ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 (далі - відповідач-2 та/або ОСОБА_2 ) та просить суд зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 знести прибудову до будинку АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що відповідачі ухиляються від виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 травня 2017 року та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24 травня 2017 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22 червня 2017 року, з посиланням на ч.1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» просить зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 знести прибудову до будинку АДРЕСА_1 .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2020 року у задоволенні вказаного адміністративного позову відмовлено.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що виконання відповідачами будівельних робіт з реконструкції житлового будинку на АДРЕСА_1 дійсно вчинено з порушення норм у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак застосування зобов`язання щодо знесення самочинно збудованого об`єкта є передчасним та не співмірним заходом, адже позивачем не використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішенні суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що ним неодноразово вживались всі необхідні заходи до відповідача з метою усунення порушень вимог містобудівного законодавства, зокрема, проводились перевірки, видавались обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень, однак відповідачем такі порушення усунуті не були, що було підставою для звернення до суду з даним позовом.

Також зазначено, що судом першої інстанції не надано правову оцінку доводам Департаменту стосовно того, що останній неодноразово письмово звертався до Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки, надання суб`єктами містобудування документів для проведення перевірки, притягнення суб`єктів містобудування до встановленої законодавством відповідальності. Крім того, судом не враховано доводи Департаменту щодо того, що руйнація зазначеного об`єкту може призвести до незворотних наслідків для здоров`я і життя людей, які проживатимуть у будинку, а також щодо осіб, які перебувають у сусідньому будинку.

Відмовивши у задоволені позову Департаменту судом першої інстанції фактично визнано законним самочинне будівництво.

06 квітня 2020 року апелянтом подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з прийняттям Кабінетом Міністрів України Постанови «Про запобігання поширенню на території України короно вірусу COVID-19» від 11 березня 2020 року №211. Колегія суддів відмовила в задоволенні даного клопотання, оскільки воно є необґрунтованим, зокрема, позивачем не зазначено, чи бажав він особисто приймати участь в судовому засіданні, чим обумовлена така необхідність, не вказано причин неможливості прибуття в судове засідання. Саме лише посилання на існування нормативно-правового акту про певні обмеження під час дії карантину не обґрунтовує та не доводить необхідності відкладення розгляду справи та неможливості здійснення її розгляду за наявними у справі матеріалами в межах доводів апеляційної скарги. При цьому, колегія суддів наголошує, що участь сторін в судовому засіданні суду апеляційної інстанції не є обов`язковою, а в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення спору по суті.

Відтак, оскільки учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами відповідно до п. 2 ч. 1 статті 311 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 87683944 від 22 травня 2017 року земельна ділянка (кадастровий номер :79:062:0041) на АДРЕСА_1 м. Києва належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до договору про поділ нерухомого майна, зареєстрованого в реєстрі за № 4170 приватним нотаріусом Войтовським В.С. 1/4 житлового будинку на АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , 1/4 житлового будинку на АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 .

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17 жовтня 2016 року №60 та звернення громадянина ОСОБА_3 . Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано направлення від 19 травня 2017 року №б/н для проведення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 18).

Під час виїздів на місце в травні 2017 року позивачем встановлено, що за вказаною адресою виконуються будівельні роботи із реконструкції житлового будинку без документа, що надає право на виконання будівельних робіт; розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації. Станом на 22 травня 2017 року виконані будівельні роботи із влаштування фундаменту та гідроізоляції.

Крім того, відсутні вихідні дані для проектування, а саме: містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (згідно листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24 травня 2017 року № 055- 8920) та технічні умови, чим порушено ч. 1 статті 29, ч. 1 статті 31 Закону.

При цьому, відповідно до витягу із містобудівного кадастру від 24 травня 2017 року № 0021177 земельна ділянка на АДРЕСА_1 (кадастровий номер :79:062:0041) знаходиться на зсувонебезпечній території та в межах історичного ареалу.

Замовниками не отримано дозвіл на виконання земляних робіт від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини (Міністерства культури України), чим порушено статтю 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Крім того, замовниками не отримано історико-містобудівне обґрунтування, чим порушено п. 8 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 13 березня 2002 № 318.

За наслідком здійснення перевірки позивачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24 травня 2017 року та винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24 травня 2017 року, яким вимагалося від відповідачів з 24 травня 2017 року зупинити виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :79:062:0041), з огляду на встановлені порушення ч.1 статті 29, ч.1 статті 31, ч.1 статті 34 Закону України «Про містобудівну діяльність», статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.3 статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини», п.8 Порядку визначення меж та режимів використанні історичних населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2002 року №318 (т. 1, а.с. 19-21).

Також Департаментом винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної; діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 травня 2017 року, яким вимагається у термін до 03 липня 2017 року усунути виявлені порушення відповідно до вимог законодавства (т. 1, а.с. 23-24).

Листом від 25 травня 2017 року №073-4544 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 25-26).

Вказаний вище лист отримано відповідачами 02 червня 2017 року, що підтверджується матеріалами адміністративної справи (т. 1, а.с. 27).

Надалі, на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17 жовтня 2016 року №60, звернення громадянки ОСОБА_4 від 13 червня 2017 року №073/К-689 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 24 травня 2017 року позивачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 21 червня 2017 року №б/н щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо об`єкту «Реконструкція житлового будинку на АДРЕСА_1 » (т. 1, а.с. 32).

За наслідком здійснення позапланового заходу Департаментом складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22 червня 2017 року, з якого слідує, що вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24 травня 2017 року, не виконані. Станом на час виїзду 21 червня 2017 року виконувалися будівельні роботи з реконструкції будинку на АДРЕСА_1 , а саме: до будинку прибудовано цокольний поверх та виконувалися бетонні роботи з влаштування перекриття.

Зазначеним приписом від відповідачів вимагалося виконати вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24 травня 2017 року (т. 1, а.с. 33-40).

Листом від 23 червня 2017 року №073-5701 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 42), який отримано відповідачами 24 червня 2017 року (т. 1, а.с. 43).

Надалі, на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17 жовтня 2016 року №60, депутатського звернення Київської міської ради Бондарчука О.В. від 27 серпня 2017 року №08/279/058/012-296, перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 травня 2017 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22 червня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано направлення від 04 серпня 2017 року №б/н для проведення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 у Печерському районі міста Києва (т. 1, а.с. 48).

За наслідком здійснення позапланового заходу Департаментом складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (т. 1, а.с. 49-55).

В ході перевірки встановлено, замовниками будівництва не надано проектну документацію, розроблену та затверджену в установленому порядку, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, технічні умови, історико-містобудівне обґрунтування, дозвіл на виконання земляних робіт Міністерства культури України. Також, замовниками не надано технічний паспорт на житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Станом на час виїзду 04 серпня 2017 року виконувались будівельні роботи із реконструкції будинку на АДРЕСА_1, а саме: роботи із мурування стін першого поверху.

Листом від 17 серпня 2017 року №073-7574 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 56).

В той же час, в період здійснення позапланових заходів Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято наказ від 08 серпня 2017 року №265 «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)» (т. 1, а.с. 60).

Вказаним наказом скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку та приміщень гаражу по АДРЕСА_1 » від 17 липня 2017 року №КВ 1, замовник - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Посилаючись на невиконання відповідачами приписів у добровільному порядку, позивач просить зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт будівництва у судовому порядку.

Згідно статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-ХІV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 3 статті 41 Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

На виконання статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінет Міністрів України своєю Постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи Інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, у порядку, визначеному Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Стаття 376 Цивільного кодексу України передбачає, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч.1).

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (ч.4).

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану (ч.7).

Отже, з наведеного вбачається, що для задоволення даного позову необхідна наявність таких фактів, як неможливість перебудови об`єкту, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови, що, як вірно зазначив суд першої інстанції, в ході розгляду справи судом не встановлено.

Також колегія суддів зауважує, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Зокрема, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Проте, наявності такого судового рішення позивачем не доведено.

Також матеріали справи не містять в собі відомостей щодо відмови відповідачів у здійсненні перебудови об`єкта самочинного будівництва, як і відсутні докази про те, що проведення такої перебудови є неможливим. Жодних доказів на спростування можливості проведення перебудови будинку відповідачів для приведення його у відповідність до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, суду надано не було.

Відтак, з наведених норм права вбачається, що до повноважень Департаменту віднесено право приймати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил. Вказані повноваження можуть бути здійснені шляхом визначення особі, яка вчинила виявлене Департаментом порушення, зокрема, вимоги про проведення перебудови, здійснення заходів, спрямованих на отримання чи внесення змін до відповідних дозволу та проекту, отримання правовстановлюючих документів на земельну ділянку чи вчинення інших дій, які усунуть виявлені порушення.

І лише у тому випадку, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, а всі можливі варіанти вирішення цього питання вичерпані, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Аналогічної правової позиції дійшов Верховний Суд у постанові від 17 липня 2018 року у справі №820/3183/16.

Відтак, з аналізу наведених норм законодавства та встановлених обставин справи вбачається, що судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні вірно встановлено, що виконання відповідачами робіт із реконструкції приміщень житлового будинку та приміщень гаражу по АДРЕСА_1 дійсно вчинено з порушення норм у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак застосування зобов`язання щодо знесення самочинно збудованого об`єкта є передчасним та не співмірним заходом, адже позивачем не використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Окремо слід зазначити, що в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження застосування до відповідачів адміністративної відповідальності. Зокрема, судом не встановлено, що позивачем було складено протоколи та винесено постанови у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , якими б на відповідачів було накладено штраф за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи зазначене, правомірним є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи або неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Отже при винесенні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 07 квітня 2020 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку