Справа № 160/6996/19
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2020-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 квітня 2020 року

Київ

справа №160/6996/19

адміністративне провадження №К/9901/9273/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Рибачука А.І.

суддів: Стеценка С.Г., Тацій Л.В.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 12.03.2020 у справі №160/6996/19 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови,-

УСТАНОВИВ :

30.03.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 12.03.2020 у справі №160/6996/19.

З касаційної скарги та Єдиного державного реєстру судових рішень видно, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Відповідач, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подав апеляційну скаргу на нього.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2019 апеляційну скаргу залишено без руху та надано йому строк для усунення недоліку апеляційної скарги - надання документа про сплату судового збору.

06.02.2019 судом апеляційної інстанції винесено ухвалу про повернення апеляційної скарги, яка вмотивована тим, що скаржник у встановлений судом строк виявленого недоліку апеляційної скарги не усунув - не надав суду документа про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідач повторно звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2019.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.03.2019 апеляційну скаргу відповідача залишено без руху у зв`язку з ненаданням документу про сплату судового збору, пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та визнанням зазначених відповідачем причин пропуску строку неповажними. Надано йому строк у десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: надати документ про сплату судового збору та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

12.03.2019 суд апеляційної інстанції постановив оскаржувану ухвалу, якою відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відмовив у відкритті апеляційного провадження.

Вирішенню питання щодо відмови у відкритті апеляційного провадження передувало вирішення судом заявленого апелянтом клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, в задоволенні якого було відмовлено.

Щодо відмови в продовженні строку на усунення недоліків апеляційної скарги колегія суддів зазначає.

Згідно з частиною другою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Скаржник просив суд апеляційної інстанції продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги посилаючись на відсутність у нього коштів для сплати судового збору, проте судом апеляційної інстанції зроблено висновок, що зазначені підстави не є поважними, оскільки обставини, пов`язані з фінансуванням державних установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, а тому клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

Стосовно відмови в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відмови у відкритті апеляційного провадження, Верховний Суд дійшов до таких висновків.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції виходив з того, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами, а повернення первинної апеляційної скарги скаржнику у зв`язку з неусуненням недоліків не є поважною підставою для поновлення строку апеляційного оскарження при повторному поданні апеляційної скарги. В свою чергу, відсутність коштів для сплати судового збору у суб`єкта владних повноважень, який фінансується за рахунок бюджетних коштів, є суб`єктивною обставиною, яка не може створювати для однієї із сторін процесу додаткового права для поновлення строку, встановленого КАС України, для звернення до суду з апеляційною скаргою.

Колегія суддів зазначає, що суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

Отже, Верховний Суд констатує, що суд апеляційної інстанції, дійшовши висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, вірно застосував положення пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, правильне її застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначеної норми процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги, що в свою чергу є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 328, пунктом 2 частини другої статті 333 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 12.03.2020 у справі №160/6996/19 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови.

Копію ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

........................

........................

........................

А.І. Рибачук

С.Г. Стеценко

Л.В. Тацій,

Судді Верховного Суду