Справа № 826/2112/16
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2020-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в роз`ясненні судового рішення

03 квітня 2020 року м. Київ № 826/2112/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку письмового провадження заяву про роз`яснення судового рішення у адміністративній справі:

за позовом ОСОБА_1

до третя особаУповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації у ПАТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича Фонд гарантування вкладів фізичних осіб
про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича, третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб провизнання протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2017 року адміністративний позов задоволено повністю:

- визнано протиправним та скасувати рішення Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, що оформлене наказом від 16.09.2015 № 813, в частині визнання нікчемним Договору № 017-28561-250215 банківського вкладу (депозиту) "Найкращий від Миколая" у доларах США від 25 лютого 2015 року, укладеного між публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» та ОСОБА_1 ;

- зобов`язано Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Дельта Банк" подати до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб зміни та доповнення до переліку рахунків, за якими вкладники мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, стосовно рахунків ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Макарівським РВ ГУ МВС України в Київській області 31.08.1996, адреса проживання АДРЕСА_1 .) відкритих у ПАТ «Дельта Банк», у межах гарантованої суми відшкодування коштів за вкладами.

- стягнуто на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 551 (п`ятсот п`ятдесят один) грн. 20 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного банку "Дельта Банк" через Фонд гарантування вкладів фізичних осіб.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.12.2017 року апеляційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ "Дельта Банк" Кадирова Владислава Володимировича залишено без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.10.2017 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.02.2019 року касаційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» задоволено частково. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2017 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 18.12.2017 року у частині визнання протиправним та скасування рішення Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, оформленого наказом № 813 від 16 вересня 2015 року, в частині визнання нікчемним договору банківського вкладу (депозиту) «Найкращий від Миколая» у доларах США, укладеного між ОСОБА_2 та публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» від 25 лютого 2015 року № 017-28561-250215 та застосування наслідків недійсності правочину скасувано, а справу в цій частині закрито. У решті судові рішення залишити в силі.

Через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) від позивача надійшла заява про роз`яснення постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.10.2017 року в якій просив надати роз`яснення пункту 3 резолютивної частини постанови , а саме якими ідентифікуючими документами особами - ОСОБА_1 необхідно керуватися при виконанні постанови. Чи являється втрата паспорту та отримання нового паспорту перешкодою у виконанні постанови.

Розглянувши вищезазначену заяву, суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку що за роз`ясненням рішення суду, яке набрало законної сили, можуть звертатися учасники справи та/або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Необхідність роз`яснення судового рішення виникає тоді, коли воно є нечітким за змістом, неясним і незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть його виконувати.

Отже, роз`ясненню підлягає судове рішення, яким суд розв`язав спір по суті, тобто якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно п.6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Згідно ч. 2 ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Аналогічне положення закріплене статтею 129-1 Конституції України згідно якої судове рішення є обов`язковим до виконання.

Конституційний Суд України своєму у рішенні від 26.06.2013 року щодо офіційного тлумачення положень п. 2 ч. 2 ст. 17, п. 8 ч. 1 ст. 26, ч.1 ст. 50 Закону України „Про виконавче провадження" зазначив, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що виконання судового рішення як завершальна стадія судового провадження є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Більше того, як вбачається зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, фактично заявник просить роз`яснити порядок його виконання, що не є тотожним роз`ясненню судового рішення внаслідок його незрозумілості.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для роз`яснення постанови Окружного адміністративного суду від 05.10.2017 року, оскільки у відповідній частині постанова є чіткою та зрозумілою, а її зміст викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 241, 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2017 року.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції, відповідно до вимог ст.ст.293-297 КАС України.

Суддя А.С. Мазур