Справа № 295/985/20
Суддя: Лєдньов Д. М.
Дата ухвалення: 2020-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №295/985/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючого судді Лєдньова Д.М.

при секретарі Зубрицькій Т.Л.

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюка Олександра Аполлоновича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась до суду з адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 24.12.2019 року за № 51-Ф, якої її визнано винною у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП, а саме: як виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта в період після 25.01.2017 року.

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що постанова не відображає дійсних обставин справи.

Так, будучи співвласником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будь-які роботи особа не здійснювала.

Позивач зауважує, що її сусіди ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - співвласники будинку, здійснюють реконструкції об`єкта спільного майна без врахування її інтересів.

На підтвердження даної обставини позивач посилається на зміст постанови Житомирського апеляційного суду від 30.09.2019 року, яка ухвалена за наслідком розгляду позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту здійснення самочинного будівництва, знесення прибудов, відшкодування майнової шкоди, де встановлено обставини проведення відповідачами самочинного будівництва.

Позивач також вказує, що протокол про адміністративне правопорушення складено у її відсутності, а належні докази, зокрема складена технічна документація з інформацією про показники обмірів будинку, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутня.

Крім того, накладаючи адміністративне стягнення відповідачем не враховано строки притягнення особи до відповідальності. Станом на 24.12.2019 року, на думку особи, строк притягнення до адміністративної відповідальності сплив.

Ухвалою суду від 17.02.2020 року по справі відкрите спрощене позовне провадження. Відповідачем відзиву на позовну заяву не надано.

У судове засідання від 03.04.2020 року позивачем надано заяву про можливість розгляду справи у її відсутності.

Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Судом встановлено наступні обставини.

Позивач є співвласником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою від 24.12.2019 року, винесеною виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюком О.А., позивача визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 4250,00 грн.

За змістом постанови за адресою: АДРЕСА_1, виявлено здійснення будівельних робіт з надбудови до житлового будинку, а саме збільшення геометричних розмірів другого поверху. Згідно технічного паспорту, інв. справа № 1067 від 25.01.2017 року, який надала власниця частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , - ОСОБА_1 - другий поверх має геометричні розміри, які не співпадають з тими, які виявлені посадовими особами під час проведення перевірки. Управлінням не зареєстровано дозвільних документів, право власності на надбудову не надано. Виходячи з вищевикладеного встановлено, що частина другого поверху побудована без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта в період після 25.01.2017 року.

Положеннями ч.4 ст. 96 КУпАП передбачено настання відповідальності в разі виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Відповідно до ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків….

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначався (на час прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення) «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів Українивід 23 травня 2011 р. № 553.

З пункту 17 даного Порядку слідує, що складенню протоколу про адміністративне правопорушення передує проведення перевірки з формуванням акту за наслідком проведення такої перевірки.

Згідно з п. 21 Порядку якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

За положеннями ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не надано будь-яких відомостей про обставини проведення перевірки та складення акту, присутність особи при таких діях, подання останньою заперечень, зауважень.

Оскільки суду не надано матеріалів перевірки, підтвердження обґрунтованості висновків відповідача на предмет наявного порушення у сфері містобудівної діяльності шляхом безпосередньої оцінки відповідного доказу, є неможливим.

Суд вважає також необхідним звернути увагу на змісті протоколу від 16.12.2019 року, складеному головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Досліджений судом протокол не містить підпису осіб, в тому числі на підвтердження ознайомлення із правами, передабченими ст. 268 КУпАП, або відомостей про відмову особи від підпису.

За таких умов, протокол не може вважатись належним доказом на підтвердження зафіксованих у ньому обставин, його прийняття при вирішенні справи про адміністративне правопорушення є помилковим.

Положення ст. 247 КУпАП містять перелік підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Приймаючи до уваги ту обставину, що позивач оскаржує прийняте відповідачем рішення, що виражене у фірмі винесеної постанови у справі про адміністративне правопорушення, при цьому відповідачем не надано достатньо доказів, які підтверджують правомірність такого рішення, суд, керуючись принципом необхідності доведення з боку відповідача, вважає позовні вимоги обґрунтованими.

Враховуючи вищенаведене, поданий позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 77, 90, 241-256, 271, 286 КАС України, ст. ст. 96, 247, 256, 268, 283, 284 КУпАП, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 24.12.2019 року № 51-Ф про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 скасувати.

Оскільки сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, судовий збір компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Д.М.Лєдньов