Справа № 640/3859/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2020-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3859/19
УХВАЛА

06 квітня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Губської Л.В., Епель О.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Київського квартирно-експлуатаційного управління на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Київського квартирно-експлуатаційного управління до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа - ОСОБА_1 , про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2019 року Київське квартирно-експлуатаційне управління (далі - Позивач, Київське КЕУ) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві (далі - Відповідач, Солом`янський РВ ДВС м. Київ), третя особа - ОСОБА_1 (далі - Третя особа, ОСОБА_1 ), про:

- визнання неправомірною бездіяльності Солом`янського РВ ДВС м. Київ щодо незакінчення виконавчого провадження №55926913;

- зобов`язання Солом`янського РВ ДВС м. Київ вчинити дії, визначені Законом України «Про виконавче провадження», пов`язані із закінченням виконавчого провадження №55926913.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.11.2019 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Позивач 26.02.2020 року подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким повністю задовольнити позовні вимоги Київського КЕУ.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд ухвалою від 11.03.2020 року залишив її без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. ст. 287, 296 КАС України, а саме - Апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду, а викладені у клопотанні про поновлення строку причини поважними визнані не були.

Як вбачається за матеріалів справи, копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху Апелянт отримав 23.03.2020 року, про що свідчить наявне у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог даної ухвали Позивачем до суду 26.03.2020 року направлено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, яка обґрунтована тим, що копію повного тексту рішення суду було отримано Київським КЕУ 27.01.2020 року, а апеляційну скаргу було направлено 26.02.2020 року, тобто у межах встановленого тридцятиденного строку на оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва, про що безпосередньо зазначено у даному рішенні. Крім того, у заяві підкреслено, що причина пропуску строку звернення з апеляційною скаргою є поважною, оскільки зумовлена помилковим роз`ясненням судом першої інстанції строку і порядку набрання рішенням суду законної сили і його оскарження, а відмова у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з судовою помилкою є позбавленням особи права на доступ до правосуддя.

Надаючи оцінку наведеним доводам, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Як було встановлено в ухвалі від 11.03.2020 року, оскаржуване Київським КЕУ рішення Окружного адміністративного суду міста Києва було прийнято 18.11.2019 року, а копію його повного тексту отримано Апелянтом 27.01.2020 року (т. 3 а.с. 126). Відтак, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції було 06.02.2020 року. Проте апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 26.02.2020 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Тобто, визначені в указаній нормі процесуального закону строки є спеціальними щодо спірних правовідносин та встановлюють інший, не пов`язаний з датою отримання копії рішення, строк на апеляційне оскарження рішення суду, який обраховується з дати проголошення рішення та становить десять днів.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що Київським КЕУ не було забезпечено подання апеляційної скарги й у межах десятиденного строку, з моменту отримання його повного тексту.

Так, оскільки статтею 287 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27.02.2019 року у справі № 500/6596/17, від 17.04.2019 року у справі № 522/17819/17, від 13.06.2019 року у справі № 200/15533/17, від 30.09.2019 року у справах № 607/4259/19 та №176/400/19, від 17.10.2019 року у справі №352/1532/18, від 24.10.2019 року у справах №216/1119/19 та №200/12472/18, від 11.12.2019 року у справі №420/289/19, від 25.02.2020 року у справі №404/4493/19.

На переконання суду, зазначення судом першої інстанції загального строку, протягом якого може бути подано апеляційну скаргу, не позбавляє учасників справи обов`язку дотримуватися процесуальних строків, встановлених, насамперед, приписами Кодексу адміністративного судочинства України. Крім іншого, на думку суду апеляційної інстанції, Київське КЕУ, як суб`єкт владних повноважень повинен бути обізнаний про зміну нормативно-правового регулювання процесуальних строків на апеляційне оскарження рішень суду першої інстанції у даній категорії справ із набранням чинності 15.12.2017 року КАС України у новій редакції.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26.06.2019 року у справі №826/4372/18.

До того ж, суд вважає за необхідне звернути увагу, що в ухвалі про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 01.04.2019 року Окружний адміністративний суд міста Києва зазначив, що розгляд справи належить здійснювати у порядку ст. 287 КАС України (т. 1 а.с. 1), у зв`язку з чим твердження Апелянта про те, що судом першої інстанції не було жодним чином вказано на порядок розгляду справи, судом апеляційної інстанції визнається необґрунтованим.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску Київським КЕУ строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва виключно з підстав невірного роз`яснення судом першої інстанції строку оскарження рішення. Інших доводів поважності причин пропуску строку Апелянтом не зазначено.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів Апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приписи ч. 3 ст. 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне у відкритті апеляційного провадження відмовити та повернути апеляційну скаргу Апелянту.

Керуючись ст.ст. 248, 287, 299, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволення заяви Київського квартирно-експлуатаційного управління про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київського квартирно-експлуатаційного управління на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Київського квартирно-експлуатаційного управління до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа - ОСОБА_1 , про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Повернути Апелянту апеляційну скаргу та додані до неї матеріали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель