Справа № 335/1716/20
Суддя: Калюжна В. В.
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

1Справа № 335/1716/20 2-а/335/97/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2020 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Калюжної В.В., за участю секретаря судового засідання Каравайко В.В., розглянувши у залі суду у м.Запоріжжя адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Кучеренко Ганни Вікторівни, Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 10.02.2020 року № 000153/01/04,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя із позовом до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області ОСОБА_2, Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 10.02.2020 року №000153/01/04.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 12.02.2020 року він отримав повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення від 03.02.2020 року, протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020 року та постанову про накладення адміністративного стягнення від 10.02.2020 року. Вказаною постановою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено штраф у розмірі 765 грн. Вказану постанову позивач вважає неправомірною та просить її скасувати з наступних підстав. Підставою для винесення оскаржуваної постанови був протокол, згідно якого Позивач, перебуваючи на посаді директора ПрАТ «Агропромислова компанія» відмовив у допуску посадових осіб Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до проведення позапланового заходу державного нагляду дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині тверджень, викладених у колективному зверненні громадян с.Гюнівка Великобілозерського району Запорізької області від 11.11.2019 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП.

Позивач зазначає, що 28.01.2020 року він знаходився на робочому місці та цього дня представники Відповідача не були присутні на території Товариства. Крім того, разом з оскаржуваною Постановою про накладення адміністративного стягнення, яка винесена інспектором ОСОБА_2 та протоколом, складеним інспектором ОСОБА_2, позивач отримав інший протокол та Постанову, складені інспектором ОСОБА_3., з яких вбачається, що протокол, складений інспектором ОСОБА_2 підписаний свідком ОСОБА_3., а протокол, складений інспектором ОСОБА_3., підписаний свідком ОСОБА_2., що на думку позивача, є порушенням принципу безсторонності при прийнятті рішення, закріпленого ст. 2 КАС України. Зазначає, що при складанні протоколу та при винесенні Постанови Відповідачами не вказано які саме законні вимоги, розпорядження посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони Навколишнього природного середовища, Позивачем не виконано. З цих підстав просить оскаржувану постанову скасувати, справу про адміністративне правопорушення закрити.

Ухвалою суду від 26.02.2020 року адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку позовного провадження в окремих категоріях адміністративних справ відповідно до ст.ст.268-272,286 КАС України, призначено засідання на 05.03.2020, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті.

13.03.2020 року на адресу суду від представника відповідача Державної екологічної інспекції у Запорізькій області надійшов відзив на позов, відповідно до змісту якого, відповідач заперечує проти позовних вимог, зазначивши, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення зафіксовано матеріалами адміністративної справи, про що 28.01.2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення № 010757 та акт про недопуск до перевірки. Позивач був належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується направленням Інспекцією повідомлення про розгляд 10.02.2020 року справи про адміністративне правопорушення від 03.02.2020 № 387/04, яке отримано ОСОБА_1 05.02.2020 згідно рекомендованого повідомлення, проте позивач на розгляд адміністративної справи не з`явився. Вважає оскаржувану постанову законною та обґрунтованою, адміністративний позов - безпідставним та просить відмовити у його задоволенні.

13.03.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, згідно якого просить стягнути з Державної екологічної інспекції у Запорізькій області на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Запорізькій області витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2730, 40 грн.

В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі доказів, які знаходиться у матеріалах справи.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції у Запорізькій області у судове засідання не з`явився, надав заяву про проведення судового розгляду без участі представника відповідача, просить у задоволенні позову відмовити.

Відповідач Державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Справа розглядається у відповідності до ч.3 ст. 194 КАС України, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі ст. 229 КАС України, фіксування судового процесу не здійснювалося.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 288 КУпАП, постанову про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у районний суд у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим кодексом.

Судом встановлено, що 28.01.2020 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області ОСОБА_2 було складено протокол №010757 про адміністративне правопорушення, з якого вбачається, що об 11:00 год. 28.01.2020 року директор ПрАТ «Агропромислова компанія», що знаходиться за адресою: Запорізька область, м.Мелітополь, вул.Героїв України, 175 не допустив держінспекторів Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині тверджень, викладених у колективному зверненні громадян с.Гюнівка Великобілозерського району Запорізької області від 11.11.2019 року, що є порушенням ст. 11 Закону України «Про основні засади Державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.»

У протоколі зазначено, що Директор Товариства від надання письмових пояснень та отримання протоколу відмовився. Додатком до протоколу є акт про відмову у проведенні позапланової перевірки від 28.01.2020 року.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 000153/01/04 від 10.02.2020 року за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 28.01.2020 року № 010757, директора ПрАТ «Агропромислова компанія» ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн.

Вирішуючи питання щодо правомірності дій відповідача при винесенні постанови та наявності в діях позивача ознак складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 7 КАС України, суд вирішує справи відповідно до Конституції України та Законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідними органами на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та Законами України.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Спірні правовідносини врегульовано, зокрема, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до ст. 6 Закону підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

В ст. 7 Закону зазначено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Статтею 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Статтею 188-5 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків - у вигляді штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Обґрунтовуючи позов, позивач посилається на те? що 28.01.2020 року на території Товариства не було зареєстровано присутності представника Державної екологічної інспекції у Запорізькій області протягом всього робочого часу товариства. На підтвердження доводів надано копію витягу з журналу прибуття та вибуття до офісу Товариства та копію доповідної записки начальника служби охорони Товариства від 12.02.2020 року.

В той же час, представником відповідача на підтвердження законності оскаржуваної постанови та наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення надано копію акта від 28.01.2020 року про відмову у проведенні позапланової перевірки, з якого вбачається що інспекторами здійснено виїзди у період з 15.01.2020 року по 28.01.2020 року для проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Товариства. Актом зафіксовано, що 15.01.2020 року здійснено виїзд на Товариство, надано направлення та наказ на проведення перевірки, проте юристом Товариства відмовлено у їх прийнятті у зв`язку з перебуванням Директора у відпустці. 27.01.2020 року інспекторами здійснено виїзд на Товариство, директору ОСОБА_1 пред`явлено направлення та наказ на проведення перевірки, проте ОСОБА_1 відмовив держінспекторам у проведенні перевірки, від надання письмового пояснення відмовився.

Проте, суд не бере зазначений акт до уваги, оскільки згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28.01.2020 року № 010757, на підставі розгляду якого прийнято оскаржувану постанову, недопуск позивачем держінспекторів до перевірки мав місце 28.01.2020 року об 11 год, в той час як даним актом цей факт ніяким чином не зафіксовано. Крім того, обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення спростовуються наданими позивачем доказами, якими зафіксовано відсутність представників Відповідача на території Товариства у дату та час, зазначені у протоколі.

Крім того, оскаржувана постанова, всупереч вимогам ст. 283 КУпАП, взагалі не містить даних про дату та час скоєння адміністративного правопорушення, за вчинення якого ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи, що під час розгляду справи не знайшли свого підтвердження доводи відповідача щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу і події адміністративного правопорушення, більш того, вони спростовані доказами, наданими позивачем, щодо відсутності інспекторів у зазначений протоколі дату та час, на території Товариства, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та необхідність скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Вирішуючи клопотання представника позивача про стягнення з відповідача на користь позивача суми витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 ст.16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до вимог ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Від відповідачів клопотань про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката не надходило.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

З приводу заяви про стягнення витрат позивача на правову допомогу в розмірі 2730 гривень, надану адвокатом Кальченко А.В., суд зазначає, що матеріалами справи встановлено, що з метою отримання правової допомоги щодо ведення справи у Орджонікідзевському районному суді м.Запоріжжя з питань оскарження постанови від 10.02.2020 року, Позивачем було укладено договір про надання правових послуг адвоката від 17.02.2020 року з адвокатом Кальченко А.В.

Згідно акту виконаних робіт про надання правової допомоги від 06.03.2020 року, адвокатом надані послуги, детальний опис яких зазначений у акті, на загальну суму 2500 грн.

Пунктом 3.4. Договору передбачено, що Клієнт додатково сплачує Адвокату транспортні витрати, пов`язані з виконанням цього Договору. Згідно наданих копій фіскальних чеків, ці витрати складають 230 грн. 40 коп.

Оплата вказаних послуг у розмірі 2730, 40 грн. була здійснена позивачем, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 2 від 06.03.2020 року.

З наведених підстав суд дійшов висновку про підтвердження позивачем судових витрат на правничу допомогу, надану адвокатом Кальченко А.В. у сумі 2730, 40 грн., яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Запорізькій області.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області Кучеренко Ганни Вікторівни, Державної екологічної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 10.02.2020 року № 000153/01/04, - задовольнити.

Скасувати постанову № 000153/01/04 від 10.02.2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн., винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Кучеренко Ганною Вікторівною, справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Стягнути з Державної екологічної інспекції у Запорізькій області (69035 м.Запоріжжя, вул.Незалежної України, 72-а, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Запорізькій області витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2730 (дві тисячі сімсот тридцять) грн. 40 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя В.В. Калюжна