Справа № 280/5983/19
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

31 березня 2020 року Справа № 280/5983/19 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (вул. Українська, буд. 50, м. Запоріжжя, 69095, ) до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Головного управління Держпраці у Запорізькій області Буднік О.А. (вул. Північне шосе, 25, м. Запоріжжя, 69032) до Головного управління Держпраці в Запорізькій області (вул. Північне шосе, 25, м. Запоріжжя, 69032, ) про визнання дій протиправними та визнання протиправним і скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Головного управління Держпраці у Запорізькій області Буднік О.А. (далі відповідач 1), в якому позивач просить суд:

визнати протиправними дії відповідача 1, пов`язані із заходом державного нагляду (контролю) у ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області;

визнати протиправним та скасувати припис від 25.11.2019 №ЗП3518/563/АВ/П про усунення виявлених порушень.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що інспектором було допущено ряд порушень норм матеріального права як в частині процедури проведення відповідного заходу державного нагляду (контролю), так і в частині оформлення документів, складених як до початку проведення вказаного заходу, так і після проведення вказаного заходу. Вказує на порушення відповідачем 1 приписів частин 1, 3, 6, 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в частині відомостей про тип заходу (плановий або позаплановий), не пред`явлення будь-якій посадовій особі позивача копії погодження Державної служби з питань праці на проведення такої перевірки, складання оскаржуваного припису з пропуском строку. Щодо суті встановленого інспекційним відвідування порушення пояснює, що у розумінні Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям, затвердженого постановою КМУ від 18.01.2017 №15, в.о. начальника ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області Присяжнюк П.В. підписуючи 16 жовтня 2019 року наказ №759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року» не реалізував своє право на встановлення надбавки за інтенсивність праці першому заступнику начальника цього ж управління ОСОБА_1 . Зауважує, що на вирішення питання встановлення першому заступнику начальника надбавки за інтенсивність праці вплинула наявність наказу Держгеокадастру від 26.09.2019 №26-то «Про відкриття дисциплінарного провадження» стосовно вказаної особи. При цьому, ключовою обставиною є те, що у відповідності до п. 14 розділу ХІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про державну службу» та п. 2 Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям, встановлення надбавки за інтенсивність праці у межах економії фонду оплати праці є правом керівника, а не його обов`язком. На підставі вищевикладеного, просить визнати протиправними дії відповідача, пов`язані із заходом державного нагляду у ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області, а також скасувати припис від 25.11.2019 №ЗП3518/563/АВ/П про усунення виявлених порушень як протиправний.

Ухвалою суду від 09.12.2019 призначено адміністративну справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче засідання на 08 січня 2020 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, про що надав до суду відзив на адміністративний позов (вх. № 255 від 03.01.2020). Зокрема, вказує, що обов`язковою для виконання вимогою статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є частина 3, оскільки в інших частинах є необхідним застосовування спеціальних Законів та підзаконних актів, а в даному випадку це Закону України «Про звернення громадян» та Порядок про здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю №823. Вважає, що погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) або відповідного державного колегіального органу є не обов`язковим, оскільки в даному випадку здійснено інспекційне відвідування з метою перевірки та встановлення наявності/відсутності факту порушення законодавства про працю, а не державного нагляду (контролю) з охорони праці, що є також компетенцією ГУ Держпраці у Запорізькій області та регулюється Законом України Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Пояснює, що в ході проведення інспекційного відвідування було встановлено, що листом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру першому заступнику начальника ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області Дикобаєвій Я.В. погоджено встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року у розмірі 100% посадового окладу, однак згідно з розрахунками заробітної плати ОСОБА_1 за вересень 2019 року та жовтень 2019 року надбавку за інтенсивність, погоджену центральним органом не виплачено. Щодо наказу про відкриття стосовно згаданої особи дисциплінарного провадження наголошує, що позивачем не надано документів підтверджуючих факт погіршення якості роботи ОСОБА_1 , а вказаний наказ жодним чином не вказує на погіршення якості роботи працівника, оскільки накладення дисциплінарного стягнення відбувається за результатами розгляду та рішення дисциплінарної комісії. Підтвердженням дисциплінарної відповідальності, що є підтвердженням наявності проступку, на думку відповідача, відбувається на підставі наказу, який виноситься на підставі подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Щодо строку винесення припису про усунення виявлених порушень виявлених під час інспекційного відвідування стверджує, що у відповідності до приписів п. 24 Порядку №823 оскаржуваний припис внесено на наступний робочий день після розгляду зауважень позивача до акту інспекційного відвідування. Ураховуючи вищевикладене, вважає, що ГУ Держпраці діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що прямо передбачені законодавством України, оскаржуваний припис є правомірним, а відтак просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою суду від 08.01.2020 заяву ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області про забезпечення позову задоволено: вирішено вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним інспекторам ГУ Держпраці у Запорізькій області проводити перевірку припису від 25.11.2019 №ЗП3518/563/АВ/П до ухвалення рішення в адміністративній справі.

Згідно з ухвалою суду від 08.01.2020 продовжений строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання по справі відкладене на 19 лютого 2020 року.

28 січня 2020 року представником позивача надано до матеріалів справи відповідь на відзив (вх. №4373), у якій додатково наголошує, що недоречним є порушення питання про дотримання відповідачем строку внесення припису, за умови, що порушений був строк його складання. Позивач критично ставиться до позиції відповідача, пов`язаної із можливістю застосування до спірних правовідносин вимог Закону України «Про звернення громадян», оскільки визначені цим Законом особливості можуть бути застосовані у спірних правовідносинах лише в частині, наприклад, щодо терміну розгляду звернень громадян тощо. Вважає, що відповідач, здійснюючи державний нагляд (контроль) на підставі звернення фізичної особи, при наявності погодження відповідного органу, з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах, зобов`язаний був забезпечити дотримання вимог ст. 1, 3, ч. 1, 4, 6-8, абз. 2 ч. 10, ч. 13 та 14 ст. 4, ч. 1 4 ст. 5, ч. 3 ст. 6, ч. 1 4 та 6 ст. 7, ст. 9, 10, 19, 20, 21, ч. 3 ст. 22 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ухвали суду від 19.02.2020 залучено до участі в справі в якості співвідповідача Головне управління Держпраці у Запорізькій області (далі ГУ Держпраці у Запорізькій області, відповідач 2).

Судом 19 лютого 2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначене судове засідання на 18 березня 2020 року.

Представники сторін кожен окремо звернулись до суду із заявами (вх. від 18.03.2020 №12678 та №12677) про розгляд справи за їх відсутності в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини третьої статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

23 жовтня 2019 року до ГУ Держпраці у Запорізькій області надійшло електронне звернення ОСОБА_1 (вх. №Д-1196) з питання невиплати їй надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року у розмірі 100%.

06 листопада 2019 року першим заступником начальника ГУ Держпраці у Запорізькій області на підставі звернення ОСОБА_1 щодо порушення законодавства про працю за вх. №Д-1196 від 23.10.2019 видано наказ № 1999 про проведення заходу державного нагляду (контролю), відповідно до якого посадовій особі відповідача доручено забезпечення організації та проведення інспекційного відвідування ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області з питань додержання законодавства про працю. Термін виконання по 15.11.2019.

На підставі цього наказу з метою перевірки дотримання вимог законодавства про працю видано направлення № 1141 від 06.11.2019 на проведення інспекційного відвідування ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області. Дата початку та дата закінчення заходу: 06 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року. Під час заходу державного нагляду буде перевірено: оплата праці за фактично відпрацьований час.

Інспекційне відвідування інспектором праці ОСОБА_2 А ОСОБА_3 здійснювалось у присутності працівників управління персоналом позивача. Під час вказаного відвідування, інспектор праці повідомив, що питання оплати праці за фактично відпрацьований час в ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області перевіряється у зв`язку із надходженням звернення ОСОБА_1 . Інспектором праці Буднік О ОСОБА_4 перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) не пред`являлась копія погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) або відповідного колегіального органу на проведення такої перевірки. В ході перевірки Управлінням персоналу ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області були надані наступні документи: копія наказу ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області від 02.09.2019 № 626 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за серпень 2019 року» з додатками; копія листа Держгеокадастру від 26.09.2019 № 22-28-0.15-7928/2-19 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці»; копія наказу Держгеокадастру від 26.09.2019 № 26 дс-то «Про відкриття дисциплінарного провадження»; копія доповідної записки в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру від 19.09.2019 № 2246/3-19-0.1»; копія наказу Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області від 16.10.2019 № 759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року». Вказані обставини встановлені судом зі змісту службових записок начальника відділу роботи з персоналом від 27.11.2019 №3099/1/3-19-0.7 і №3110/3-19-0.71, від 28.11.2019 №3122/1/3-19-0.7.

За результатами інспекційного відвідування посадовою особою органу державного нагляду (контролю) складено акт від 15.11.2019 №ЗП3518/563/АВ (далі - Акт інспекційного відвідування), за змістом якого встановлено порушення позивачем ст. 98 КЗпП, ч. 1 ст. 13 Закону України «Про оплату праці» №108/95-ВР від 25.03.1995:

відповідно до листа від 26.09.2019 №22-28-0.15-7828/2-19 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру 3 працівникам погоджено встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року в межах економії фонду оплати праці. На підставі вищезазначеного листа, установою було видано наказ від 16.10.2019 №759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019». Однак, ОСОБА_1 зазначену надбавку в вищезазначеному наказі не встановлено. Відповідних документів щодо скасування або зменшення працівнику за інтенсивність праці за вересень 2019 року установою для перевірки не надано. Також п. 2 ч. 2 Порядку погодження встановлення стимулюючих виплат надання матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, виплати грошової допомоги і преміювання керівників територіальних органів Держгеокадастру та їх заступників, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.12.2018 №233 передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавка скасовується або її розмір зменшується. Проте, відповідних документів щодо несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи працівника установою для перевірки не надано.

Не погоджуючись із висновками Акту інспекційного відвідування позивачем подані зауваження до нього від 20.11.2019 №32-8-0.1-6143/2-19, однак листом від 22.11.2019 №08/03.4-05/10093 відповідач повідомив, що опис виявленого порушення, викладеного в Акті, є обгрунтованим.

Розглянувши матеріали інспекційного відвідування, на підставі обставин, зазначених в акті інспекційного відвідування, 25 листопада 2019 року інспектором праці складений припис про усунення порушення виявлених порушень №ЗП3518/563/АВ/П, яким позивача зобов`язано до 31 грудня 2019 року усунути, виявлені під час інспекційного відвідування порушення та надати письмове підтвердження його виконання до відповідача.

Не погоджуючись із прийнятим відповідачем приписом, 05 грудня 2019 року ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області подано скаргу на нього (вх. №17679-08), однак листом від 13.12.2019 №08/03.4-06/10865 відповідач повідомив про залишення вказаної скарги без розгляду, у зв`язку із не дотриманням 10-денного строку для оскарження припису інспектора праці.

Вважаючи дії щодо проведення заходу державного нагляду, а також винесений за його результатами припис протиправними, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачами докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 7 Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно до статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

За нормами статті 2 Закону № 877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до абзаців 4, 5 статті 2 Закону №877-V, заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині 4 цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону №877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону №877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Крім того, у абзаці 5 частини 1 статті 6 Закону № 877-V зазначено, що у такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Отже, вищевказані норми чинного законодавства, містять вказівку на те, що у випадку коли перевірка проводиться за зверненням особи, проведення такої перевірки повинно бути погоджене центральним органом виконавчої влади.

Вказаний висновок судової практики Верховного суду відображений у постанові від 31.01.2019 №809/799/17 (адміністративне провадження №К/9901/17462/18), що у відповідності до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковими до врахування під час розгляду адміністративної справи.

Разом з тим, суд зауважує, що відповідачем не надано суду доказів погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки, з огляду на підставу проведення такої перевірки, що відповідно до приписів статті 6 Закону №877-V є передумовою здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

З огляду на вказані висновки Верховного Суду та норми матеріального права Закону №877-V, суд приходить до висновку, що ГУ Держпраці у Запорізькій області, не було дотримано вищевказаних положень статті 6 Закону №877-V при вирішенні питання про проведення інспекційного відвідування ГУ Дергеокадастру у Запорізькій області, що прямо вказує на безпідставність проведеного заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю - визначено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 прийнятого відповідно до Конвенцій міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості і торгівлі, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 №1985-IV та №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 року№1986 IV, частини першої статті 259 Кодексу законів про працю України (далі - Порядок №823).

Пунктом 2 Порядку №823, визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів. Заходи контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) у формі, визначеній абзацом першим цього пункту.

За змістом пункту 3 Порядку №823, інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад, посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Підпунктом 1 пункту 5 Порядку №823, визначено, що підставою для здійснення інспекційних відвідувань, є звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю.

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі (пункт 8 Порядку №823).

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису (пункт 9 Порядку №823).

Тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів. Перебіг строку для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування починається з дня, наступного за днем надання об`єктом відвідування документів і пояснень, необхідних для їх проведення (пункт 10 Порядку №823).

Відповідно до приписів пункту 16 Порядку №823, за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці (пункт 17 Порядку №823).

При цьому, відповідно до пункту 18 Порядку №823, якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

За змістом пункту 20 Порядку №823, припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування (пункт 21 Порядку №823).

Відповідно до пункту 22 Порядку №823 стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 8 пункту 5 цього Порядку.

При цьому, пунктом 24 Порядку №823 визначено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Отже, виходячи із аналізу вищевказаних положень чинного законодавства у системному їх зв`язку, суд приходить до висновку, що Порядком №823 чітко визначено процедуру проведення інспекційного відвідування та інших заходів державного контролю та нагляду за додержанням законодавства про працю.

Законодавчі приписи Порядку №823, є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають, при цьому не дотримання таких посадовими особами управління Держпраці, як суб`єктом владних повноважень, нівелює сам процес проведення перевірки.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідачем акт інспекційного відвідування складено та підписано 15.11.2019.

20.11.2019 позивачем до ГУ Держпраці подано зауваження до акту інспекційного відвідування та 20.11.2019 посадовою особою відповідача накладено резолюцію. В свою чергу оскаржуваний припис складено 25.11.2019.

Суд вказує на те, що відповідно до Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування позивача Управління Держпраці у Запорізькій області за наявності на те підстав мало б винести відповідний припис не пізніше наступного робочого дня після розгляду зауважень об`єкта відвідування, разом з тим державним органом Припис про усунення виявлених порушень фактично було прийнято з порушенням встановленого Порядком № 823 строку, а саме на третій робочий день з моменту накладення резолюції посадовою особою відповідача.

Що стосується встановленого під час інспекційного відвідування порушення відносно ОСОБА_1 вимог трудового законодавства в частині невиплати належних сум, що входять до складової заробітної плати, то суд повідомляє таке.

Судом встановлено, що відповідно до змісту акту інспекційного відвідування та припису відповідачем в обгрунтування виявленого порушення зазначено, що: «відповідно до листа від 26.09.2019 № 22-28-0.15-7928/2-19 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру 3 працівникам погоджено встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року в межах економії фонду оплати праці. На підставі зазначеного листа позивачем було видано наказ від 16.10.2019 № 759 «Про встановлення надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 року». Однак, ОСОБА_1 зазначену надбавку в вищезазначеному наказі не встановлено. Відповідних документів щодо скасування або зменшення працівнику надбавки за інтенсивність праці за вересень 2019 установою для перевірки не надано. Також п. 2 ч. 2 Порядку погодження встановлення стимулюючих виплат, надання матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, виплати грошової допомоги і преміювання керівників територіальних органів Держгеокадастру та їх заступників, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.12.2018 № 233, передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавка скасовується або її розмір зменшується. Проте, відповідних документів щодо несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи працівника установою для перевірки не надано».

Так постановою КМУ від 18.01.2017 № 15 затверджено «Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям» (далі Положення № 15), яке визначає механізм застосування стимулюючих виплат державним службовцям з метою посилення мотивації працівників державних органів до високопрофесійної, результативної та високоякісної роботи.

Відповідно до пунктів 2, 3 Положення № 15 керівники державної служби в державному органі мають право встановлювати державним службовцям у межах економії фонду оплати праці додаткові стимулюючі виплати. До додаткових стимулюючих виплат державним службовцям належать надбавки: 1) за інтенсивність праці; 2) за виконання особливо важливої роботи.

З огляду на положення зазначених норм права, суд вважає, що по-перше, що премія та надбавка за інтенсивність праці за своїм змістом є засобом заохочення працівника та не є обов`язковими платежами, хоча і входять у структуру заробітної плати. По-друге, премія та надбавка виплачуються в залежності від особистого внеску службовця в загальний результат роботи державного органу, а встановлення їх розміру є виключною компетенцією відповідних органів.

Надаючи оцінку підставам заявленого позову, суд звертає увагу на те, що лист щодо преміювання, в тому числі ОСОБА_1 , датується 18.09.2019, а 26.09.2019 наказом № 26-то стосовно ОСОБА_1 було відкрито дисциплінарне провадження та відсторонено її від виконання обов`язків, тобто в день, коли було підписано та отримано лист Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, на який посилається відповідач у приписі.

Крім цього, суд виходить з того, що оскільки вказаними нормами права надано право керівникам органів, у межах затвердженого фонду оплати праці установлювати надбавку за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи та здійснювати преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати роботи, то визначення розміру премії здійснюється з певною свободою розсуду, з урахуванням визначених законом критеріїв, і за наслідками обирається розмір премії чи надбавок в розмірі наявного фонду економії заробітної плати чи меншому, при цьому як максимальний так і менший ніж максимальний розмір премії чи надбавок є юридично допустимим.

Разом з тим суд бере до уваги те, що з аналізу п. 9 Положення № 15, яким передбачено, що у разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи надбавки скасовуються або їх розмір зменшується, вбачається, що скасування або зменшення надбавки можливе лише за умови її встановлення, чого в даному випадку не було.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 77, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (вул. Українська, буд. 50, м. Запоріжжя, 69095, ) до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Головного управління Держпраці у Запорізькій області Буднік О.А. (вул. Північне шосе, буд. 25, м. Запоріжжя, 69032, ), до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (вул. Північне шосе, буд. 25, м. Запоріжжя, 69032, ) про визнання дій протиправними та визнання протиправним і скасування припису, - задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Держпраці у Запорізькій області щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) в період з 06.11.2019 по 15.11.2019 стосовно Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області.

Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 25.11.2019 №ЗП3518/563/АВ/П про усунення виявлених порушень.

Стягнути на користь Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (вул. Українська, буд. 50, м. Запоріжжя, 69095, ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 842,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Запорізькій області (вул. Північне шосе, буд. 25, м. Запоріжжя, 69032, ).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 31.03.2020.

Суддя А.В. Сіпака