Справа № 400/2042/19
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2020 р.м.ОдесаСправа № 400/2042/19
Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача - Турецької І. О.,

суддів - Стас Л. В., Шеметенко Л. П.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» до Миколаївського управління ГУ ДПС у Миколаївській області (правонаступник Миколаївського управління ГУ ДФС у Миколаївській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» (далі - ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд») звернулось до суду першої інстанції з позовом до Миколаївського управління ГУ ДПС у Миколаївській області в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 09.04.2019 року №5 про застосування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в загальній сумі 150 361,65 грн.

В обґрунтування заявлених вимог, товариство пояснило, що тільки після отримання коштів від контрагентів, у нього з`явилася можливість поповнити електронний рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ та зареєструвати податкові накладні.

Резюмуючи викладене, платник податків наголошує, що неналежне виконання вимог податкового законодавства щодо своєчасної реєстрації податкових накладних відбулося не з його вини, що виключає протиправність дій, та як наслідок притягнення до відповідальності.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року, розглянутого за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) осіб у задоволенні позову відмовлено.

Вирішуючи спір по суті та відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із усталеної практики Верховного Суду про те, що для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

На думку суду першої інстанції, викладена у судових рішеннях касаційного суду правова позиція, дозволяє зробити висновок, що норми податкового законодавства, не звільняють платника податків від фінансової відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН, у разі відсутності обігових коштів для поповнення рахунку в системі електронного декларування ПДВ.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволені позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, товариство інших доводів ніж ті, які були наведені в позові не зазначило, не вказало, в чому саме полягає неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом, зважаючи на період карантину, сторони погодилися на розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Обставини справи.

Протягом липня, серпня, листопада 2017 року, а також квітня, грудня 2018 року, ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» виписало 13 податкових накладних на загальну суму ПДВ 1 477 120,61 грн.

За результатами проведеної Миколаївським управлінням ГУ ДПС у Миколаївській області камеральної перевірки щодо своєчасності реєстрації ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) було встановлено порушення граничних строків для їх реєстрації, що передбачені ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: від 1 до 18 днів.

09.04.2019 року податковим органом прийняте податкове повідомлення-рішення №5 про застосування до ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на суму 150 361,65 грн. (а.с.14-15).

Як випливає зі змісту даного рішення штраф накладений:

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 145 062,48 грн.;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 5 299,17 грн.;

Сторонами у даній справі визнаються обставини щодо кількості податкових накладних, що зареєстровані з порушенням строків, а також не заперечується розрахунок штрафних санкцій. За таких підстав, колегія суддів не вважає доцільним наводити їх перелік, кількість днів затримки, суми ПДВ та розміру штрафу.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції та висновків суду першої інстанції.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, а також перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляції, з огляду на таке.

Спірні правовідносини врегульовані Податковим кодексом України та Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569.

Приписами статті 75 Податкового Кодексу Українивстановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Статтею 200-1 Податкового кодексу України встановлено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку, у тому числі, суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового Кодексу України встановлено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.

Пунктом 9 зазначеного Порядку встановлено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі на суму податку (У Накл), обчислену за такою формулою: У Накл= У НаклОтр + У Митн + У ПопРах + У Овердрафт - У НаклВид - У Відшкод - У Перевищ.

Згідно з п. 13 вказаного вище Порядку ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Пунктом 1 пункту 22 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість встановлено, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка.

Пунктом 5 Порядку казначейського обслуговування небюджетних рахунків клієнтів, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 21.07.2014 р. №770 встановлено, що органи Казначейства зобов`язані зараховувати на небюджетні рахунки клієнтів кошти, що надійшли за електронними розрахунковими документами протягом операційного дня, у день їх отримання.

З аналізу вищевикладених норм вбачається, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, платник податку перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка.

ТОВ «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» не заперечує обставин недостатності грошових коштів на його електронному рахунку, а також відсутність, з його боку, дій щодо його поповнення, пояснюючи це з недобросовісними діями контрагентів, які несвоєчасно розрахувалися за отримані роботи/послуги.

Водночас платник податків вважає, що положення статті 109 Податкового кодексу України, звільняють його від відповідальності, позаяк він не допустив невиконання або неналежне виконання вимог, встановлених податковим законодавством.

Суд апеляційної інстанції не поділяє таку позицію скаржника, з огляду на таке.

Пункт 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України встановлює юридичну відповідальність за порушення платником податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної. При цьому законодавець окреслює ряд виключень, а саме окреслює коло різновидів податкових накладних, за несвоєчасну реєстрацію яких, платник податків не підлягатиме юридичній відповідальності у порядку цієї норми.

Так, диспозиція пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України передбачає, що штраф не застосовується за порушення граничних строків для реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

При цьому, для звільнення від відповідальності необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою).

Вказана правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду у справах №816/1488/17, № 807/68/18, № 808/3250/17.

Відповідальність за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено статтею 120-1 Податкового Кодексу України.

Чинне законодавство не містить норми про звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків у Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з наявністю фінансових труднощів та неможливості поповнити електронний рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ.

Колегія суддів вважає обґрунтованою позицію суду першої інстанції, що наявність чи відсутність шкоди, умислу, причинного зв`язку, не є складовими для накладення штрафу за порушення фінансової дисципліни та порядку реєстрації податкових накладних.

З огляду на те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, є підстави, відповідно до ст.316 КАС України для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Дана справа була віднесена судом першої інстанції до справ незначної складності та розглянута в порядку спрощеного провадження.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас частина 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції ухвалено рішення у справі незначної складності та, яка була розглянута за правилами спрощеного провадження, відсутні підстави для його касаційного оскарження.

Керуючись статтями 308, 311, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» - залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Контакт - Жилбуд» до Миколаївського управління ГУ ДПС у Миколаївській області (правонаступник Миколаївського управління ГУ ДФС у Миколаївській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, підстави для її оскарження до Верховного Суду відсутні, крім випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Л. В. Стас

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 02.04.2020 року.