Справа № 520/4175/2020
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2020 р. Справа № 520/4175/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки голови Купченка А.А. Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Московського району про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати Харківську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію () винести рішення про визнання ОСОБА_1 з 21.11.2019 інвалідом ІІ групи безстроково, висновок акту огляду МСЕК зі змінами направити ОСОБА_1 на потову адресу: АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Харківську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію () внести зміни до індивідуальної програми реабілітації інваліда від 21.11.2019, виключити з індивідуальної програми висновок "потребує психіатричної допомоги" та обов`язок перебувати на обліку та лікуванні в інституті неврогології, психіатрії та наркології НАМН України, що знаходиться за адресою 61068, м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46;

- зобов`язати Харківську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію () надати ОСОБА_1 право вибору лікарів та лікарні, включити до індивідуальної програми реабілітації інваліда облік та лікування в інституті патології хребта та суглобів імені професора Сетенка, виключити з індивідуальної програми реабілітації інваліда обов`язок перебувати на консервативному лікуванні в неврологічному відділені будь-якої іншої лікарні за відсутності ефекту від консервативного лікування.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Судом встановлено, що в позовній заяві позивачем визначено відповідача, а саме виконуючого обов`язки голови Купченка А.А. Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Московського району проте позовні вимоги позивача про зобов`язання вчинити певні дії звернуті Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії.

Таким чином, позовна заява не містить змісту позовних вимог до відповідача по справі, а саме Виконуючого обов`язки голови Купченка А.А. Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Московського району.

Згідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається зі змісту позову, позивачем не зазначено власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

При цьому, частиною 3 статті 6 Закону України Про судовий збір передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривень.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є три вимоги немайнового характеру, а отже ставка судового збору за подання означеного позову становить у розмірі 2522,40 грн..

При цьому в прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено клопотання про звільненні від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання позивач зазначив, що останній потребує в звільненні від сплати судового збору як інвалід з дитинства.

Дослідивши заявлене клопотання та перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив наступне.

Зі змісту клопотання вбачається, що в якості підстави для звільнення від сплати судового збору позивач посилається лише на той факт, що вона з дитинства є інвалідом.

З матеріалів справи вбачається, що позивач є інвалідом ІІІ групи з 21.11.2019, причина інвалідності інвалід дитинства, інвалідність встановлена на строк до 01.12.2020 (довідка МСЕК серії 12 ААА №984970).

Суд з цього приводу зазначає, що відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються.

Отже, позивач від сплати судового збору за подання означеного адміністративного позову не звільнений.

Між тим, відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, суд зауважує, що особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідні клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо).

Відповідно до приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, у розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Слід зазначити, що Державна податкова служба України формує й веде Державний реєстр фізичних осіб - платників податків. До інформаційної бази Державного реєстру включаються такі дані про фізичних осіб: джерела отримання доходів, об`єкти оподаткування, сума нарахованих та/або отриманих доходів, сума нарахованих та/або сплачених податків, інформація про податкову знижку й податкові пільги платника податків.

Для отримання відомостей про себе з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, фізична особа звертається особисто або через уповноважену особу до територіального органу ДПС за місцем свого проживання або за місцем отримання доходів, або за місцезнаходженням іншого об`єкта оподаткування. Для цього необхідно подати документ, що посвідчує особу та заяву встановленого зразка.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 05.07.2019 року по справі № 140/2033/18.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що оскільки позивачем не надано відповідної довідки про доходи від контролюючого органу, яка б підтверджувала її майновий стан щодо неможливості слати судового збору, або інших належних доказів відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», то відсутні підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відтак, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача.

Таким чином, позивачем, в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, не надано доказів сплати судового збору, у розмірі, встановленому чинним законодавством.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконуючого обов`язки голови Купченка А.А. Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Московського району про зобов`язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду уточнену позовну заяву виклавши позовні вимоги до відповідача по даній справі, або визначити належного відповідача.

- надати до суду власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі на суму 2522,40 грн., на наступні реквізити: одержувач: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код 37999628, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок UA4020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконуючого обов`язки голови Купченка А.А. Харківської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії Московського району про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю. О. Супрун