Справа № 824/974/19-а
Суддя: Кушнір Віталіна Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2020 р. м. Чернівці Справа № 824/974/19-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнір В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

У поданому до суду адміністративному позові ОСОБА_1 (позивач) просить суд визнати протиправним та скасувати винесений щодо нього п.1 наказу ГУНП в Чернівецькій області №455 від 15.07.2019р. "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким його звільнено з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області за порушення службової дисципліни та поновити на вказаній посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваним наказом №455 від 15.07.2019р. його було звільнено з посади за порушення службової дисципліни. Позивач вважає вказаний наказ неправомірним, а його звільнення незаконним з тих підстав, що дисциплінарних проступків він не вчиняв, а відтак, на його думку, дисциплінарне стягнення на нього накладено необґрунтовано. Зокрема, щодо обставин службового розслідування, на підставі висновків якого його звільнено, позивач зазначив, що здійснення безпідставних (несанкціонованих) зупинок транспортних засобів в період часу з 10 год.00хв. по 12год.30хв. 26.06.2019р., на стаціонарному пості м. Вижниця, Вижницького району Чернівецької області пояснюється проведенням тактичних спеціальних навчань з метою попередження фактів незаконного перевезення лісоматеріалів та контрабанди територією Чернівецької області, а також виконання ним своїх функціональних обов`язків начальника сектору. Поліцейськими ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зупинялись транспортні засоби за порушення вимог Правил дорожнього руху України, серед яких за незначні порушення, у відповідності до ст.22 КУпАП по кожному конкретному випадку уповноваженою особою приймалось рішення про звільнення порушника від адміністративної відповідальності і оголошення усного зауваження при малозначності вчиненого правопорушення.

Щодо залишення місця служби після проведення інструктажу без поважних причин позивач зазначає, що станом на 26.06.2019р. він не був відповідальним по територіальному підрозділу поліції, а був відповідальним та начальником сектору реагування патрульної поліції в складі територіального підрозділу - Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецький області (далі - Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області), відтак, стверджує, що на нього не розповсюджується дія п.п.4 п. 6 Розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) НП України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017р. №440.

Крім того, позивач вважає, що службове розслідування, на підставі висновків якого його звільнено, призначено за відсутності підстав, передбачених п.2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018р. №893. На думку позивача, відповідачем під час проведення службового розслідування не повністю було перевірено та встановлено всі обставини, які стали підставою для його проведення.

Відповідач подав до суду відзив, відповідно до якого вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить у задоволенні позовних вимог відмовити. Зазначає, що підставою для призначення службового розслідування, на підставі висновків якого звільнено позивача, стала інформація про отримання 26.06.2019р. о 12 год.17 хв. поліцейськими, які несли службу в м.Вижниця Вижницького району Чернівецької області на службовому автомобілі марки "Мітсубіші Аутлендер", д.н.з. НОМЕР_1 , від громадянина ОСОБА_2 неправомірної вигоди в сумі 300 доларів США. Відповідач вказує, що в ході службового розслідування зазначені вище відомості свого об`єктивного підтвердження не знайшли та спростовані. Однак, встановлено порушення службової дисципліни в діях начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 частині здійснення несанкціонованих зупинок транспортних засобів в період часу з 10год. 00хв. по 12год. 30хв. 26.06.2019р., біля колишнього стаціонарного поста м.Вижниця Вижницького району Чернівецької області, що свідчить про порушення позивачем вимог ст.35 Закону України "Про Національну поліцію" та п.п.3 п.6 (виконання невластивих функцій, здійснення несанкціонованих зупинок транспортних засобів) Протоколу наради керівництва НП України від 05.06.2019р. №13.

Крім цього, відповідач вказує, що під час несення служби поліцейськими, в тому числі, і ОСОБА_1 , було виявлено факт керування транспортним засобом водієм без відповідних документів, за що передбачено притягнення до адміністративної відповідальності за ст.126 КУпАП, однак, як свідчать матеріали службового розслідування, поліцейські, усвідомлюючи вину порушника, не склали жодних адміністративних матеріалів з даного приводу. Також, відповідач зазначає, що у ході проведення службового розслідування встановлено, що поліцейський ОСОБА_1 , незважаючи на те, що 26.06.2019р. заступив в склад СОГ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, в якості відповідального по підрозділу та його місце несення служби є адміністративне приміщення відділення поліції, крім виїзду спільно з членами СОГ на заяви та повідомлення про вчинення кримінального або іншого правопорушення, відразу після проведення інструктажу з членами добових нарядів, в період часу з 08год.30хв, по 12год.30 хв., зазначеного числа, без поважних на те причин, покинув своє місце несення служби.

На підставі вказаного, відповідач вважає, що звільнення з посади позивача було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передувало проведене за належною процедурою службове розслідування, при визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено, та неможливість в подальшому виконувати обов`язки керівника внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків та відсутності контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглими, а відтак, оскаржуваний наказ є законним.

Ухвалою суду від 24.01.2020р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_3 з 07.11.2015р. проходив службу в органах Національної поліції України, з 22.06.2017р. - на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Вижницького відділу поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області (далі - СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області), капітан поліції (а.с.121).

Згідно інформації ситуаційного відділу управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування (УОАЗОР) ГУНП в Чернівецькій області від 27.06.2019р. (Вижницьке ВП ЄО №2701) 26.06.2019р. о 12год.17хв. на спецлінію "102" надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_2 (моб.тел. НОМЕР_2 ), про те, що 26.06.2019р. близько 11год.15хв, поліцейські, які несли службу в м.Вижниця Вижницького району Чернівецької області, на службовому автомобілі марки "Мітсубіші Аутлендер", д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), отримали неправомірну вигоду в сумі 300 доларів США. Виїздом на місце події СОГ встановлено, що на неодноразові телефонні дзвінки на мобільний номер телефону, із якого надійшло повідомлення, абонент не відповідає і на даний час в мережі немає. По вказаному повідомленню особа, яка представилась ОСОБА_2 , не вказала повних анкетних даних, місця свого проживання та особи, яка зі слів останнього надала неправомірну вигоду працівникам поліції. В результаті об`їзду основних вулиць м.Вижниця Чернівецької області, а також вул.Кутської, на якій розміщений стаціонарний пост №3 зі скаргами та заявами ніхто не звертався (а.с.129).

Згідно наказу начальника ГУНП в Чернівецькій області Анатолія Дмитрієва від 01.07.2019р. №809 поліцейськими відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області здійснено первинну перевірку по відомостях, викладених у інформації ситуаційного відділу ГУНП в Чернівецькій області від 27.06.2019р. щодо повідомлень та скарг громадян на дії поліцейських. У ході проведення перевірки встановлено, що окремі поліцейські ГУНП в Чернівецькій області, які несли службу 26.06.2019р. на службовому автомобілі марки "Мітсубіші Аутлендер", д.н.з. НОМЕР_1 біля стаціонарного поста м.Вижниця, протягом тривалого часу здійснювали несанкціоновані зупинки транспортних засобів, що може свідчити про наявність в діях поліцейських ознак дисциплінарного проступку. На підставі вищевикладеного, наказом від 01.07.2019р. №809 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію (а.с.117).

Дисциплінарною комісією розглянуто матеріали службового розслідування у формі письмового провадження, проведеного на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 01.07.2019р. №809, по відомостях викладених в інформації ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області від 27.06.2019р. щодо повідомлень та скарг громадян на дії поліцейських, складено висновок службового розслідування від 15.07.2019р. (а.с.77-86).

У висновку службового розслідування зазначено, що комісією було встановлено порушення службової дисципліни в діях начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , поліцейського СРПП №2 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_4 та поліцейського СРПП №1 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області капрала поліції ОСОБА_5 в частині здійснення безпідставних (несанкціонованих) зупинок транспортних засобів в період часу з 10год.00хв. по 12год.30хв. 26.06.2019р., біля колишнього стаціонарного поста м.Вижниця, Вижницького району Чернівецької області, що свідчать про порушення ними вимог ст.35 Закону України "Про Національну поліцію" та п.п.3 п.6 Протоколу наради керівництва НП України від 05.06.2019 №13. Крім цього, під час несення служби указаними поліцейськими, в т.ч. і ОСОБА_3 , було виявлено факт керування транспортним засобом водієм без відповідних документів, за що передбачено притягнення порушника до адміністративної відповідальності за ст.126 КУпАП. Однак, як вказується у висновку службового розслідування, поліцейські, усвідомлюючи вину порушника, не склали жодних адміністративних матеріалів з даного приводу. У висновку зазначено, що такі дії зазначених поліцейських, в т.ч. і ОСОБА_6 свідчать про порушення ними вимог п.1 та п.2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог п.2 Розділу ІІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015р. №1395, п.4 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015р. №1376, та пунктів 6, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Також, у ході проведення службового розслідування встановлено, що поліцейський ОСОБА_3 , незважаючи на те, що 26.06.2019р. заступив в склад СОГ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, в якості відповідального по підрозділу та його місцем несення служби є адміністративне приміщення відділення поліції, крім виїзду спільно з членами СОГ на заяви та повідомлення про вчинення кримінального або іншого правопорушення, відразу після проведення інструктажу з членами добових нарядів, в період часу з 08год.30 хв. по 12год. 30хв., зазначеного числа, без поважних на те причин, покинув своє місце несення служби. Вказані дії поліцейського ОСОБА_3 свідчать про порушення ним вимог пп.4 п.6 Розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017р. №440.

Згідно пунктів 1, 2 висновку службового розслідування, на підставі зазначених вище обставин, комісія, зокрема, вважає відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування, в частині можливого отримання поліцейськими неправомірної вигоди, в сумі 300 доларів США такими, що не знайшли свого об`єктивного підтвердження та спростовані. Крім того, комісія вважає, що за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог п.п.3 п.6 Протоколу наради керівництва НП України від 05.06.2019р. №13, п.1 та п.2 ч.1 ст.18, ст.35 Закону України "Про Національну поліцію", вимог п.2 Розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 №1395, п.4 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, п.п.4 п.6 Розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017р. №440 та п.п.6, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, - до начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади (а.с.84-85).

Наказом від 15.07.2019р. №455 "Про застосування дисциплінарного стягнення" до ОСОБА_3 за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог п.п.3 п.6 Протоколу наради керівництва НП України від 05.06.2019р. №13, п.1 та п.2 ч.1 ст.18, ст.35 Закону України "Про Національну поліцію", вимог п.2 Розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 №1395, п.4 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, п.п.4 п.6 Розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017р. №440 та п.п.6, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади (а.с.128).

Згідно наказу від 12.08.2019р. №116 о/с капітана поліції ОСОБА_3 призначено в порядку переведення на посаду старшого інспектора чергового сектору реагування патрульної поліції №2 Новодністровського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши з посади начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, з 12.08.2019р. (а.с.146).

Позивач вважає протиправним наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, у зв`язку з чим звернувся до суду зданим позовом.

До вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580).

В силу ч.1 ст.18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із ч.1 ст.19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону №580).

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018р. №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту).

У відповідності до ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Таким чином, за порушення службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді дисциплінарного стягнення.

Між тим, в силу ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

У зв`язку з цим, відповідно до ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч.3 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Згідно з ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ №893 від 07.11.2018р. (далі - Порядок №893).

Згідно з п.1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

У відповідності до пунктів 1-3 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

В свою чергу, згідно приписів ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

За змістом пунктів 1-2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

З матеріалів справи слідує, що підставою для призначення спірного службового розслідування стала інформація ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області від 27.06.2019р. щодо повідомлень та скарг громадян на дії поліцейських, а саме, повідомлення від громадянина ОСОБА_2 про те, що в м.Вижниця, по вул.Головній, близько 1 години тому поліцейські на службовому автомобілі «Мітсубіші» д.н.з. НОМЕР_1 , отримали неправомірну вигоду у сумі 300 доларів США.

Наказом МВС України 22.01.2016р. №39 затверджено Типове положення про управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування головних управлінь Національної поліції України в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях, м. Києві. Так, в силу п.2 зазначеного наказу до завдань УОАЗОР належить, серед іншого, організація діяльності з прийому повідомлень про кримінальні, адміністративні правопорушення або події за скороченим номером екстреної допомоги поліції «102» та оперативного реагування на них.

Таким чином, суд вважає, що підстави призначення службового розслідування за вказаним вище повідомленням відповідають вимогам п.1 розділу ІІ Порядку №893.

Службове розслідування здійснено в строк, передбачений пунктами 2, 3 розділу V Порядку №893 та ст.16 Дисциплінарного статуту, за його наслідком комісією складено висновок службового розслідування. Відтак, суд приходить до висновку, що в цій частині, відповідачем дотримано процедури, обов`язкової для службового розслідування.

Згідно з вимогами п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

З наведеного слідує, що вказаними приписами передбачено процедуру встановлення факту порушення позивачем службової дисципліни (дисциплінарного проступку) в ході службового розслідування та інші обставини, які необхідно встановити для визначення відповідальності особи у випадку наявності складу дисциплінарного проступку.

Так, з висновку службового розслідування видно, що отримавши інформацію щодо повідомлення громадянина ОСОБА_2 про отримання поліцейськими, які несли службу на службовому автомобілі марки «Мітсубіші Аутлендер», д.н.з. НОМЕР_1 , біля колишнього стаціонарного посту м.Вижниця, неправомірної вигоди в сумі 300 доларів США, інспектором відділу ЮС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області майором поліції ОСОБА_8, було здійснено телефонний дзвінок на мобільний номер телефону ( НОМЕР_3 ) та під час телефонної розмови встановлено, що вказаний номер дійсно належить ОСОБА_2 , персональні дані якого збігаються з даними бази «ІПС АРМОР». Під час телефонної розмови ОСОБА_2 пояснив, що має у власному користуванні транспортний засіб та неодноразово буває в м.Вижниця, Вижницького району Чернівецької області. Однак, як зазначив ОСОБА_2 , 26.06.2019р., він не був у м.Вижниця Вижницького району Чернівецької області. Хто міг від нього зателефонувати на спецлінію «102» та повідомити про вищевказаний факт йому не відомо. Крім цього, ОСОБА_2 вказав, що надавати письмове пояснення з даного приводу він не буде, так як жодного відношення до цього не має.

В ході перевірки вказаного повідомлення, зокрема, під час перегляду відеозапису з камер відеоспостереження, який зберігається на серверах ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області та фіксують рух транспортних засобів у даній місцевості (біля колишнього стаціонарного посту м.Вижниця) було встановлено, що інформація, викладена заявником, в частині несення служби поліцейськими на службовому автомобілі марки «Мітсубіші Аутлендер», д.н.з. НОМЕР_1 , у зазначеній місцевості, знайшла своє об`єктивне підтвердження. На зазначеному відеозаписі видно, як троє поліцейських, які несли службу в однострої чорного кольору, здійснюють вибіркові зупинки транспортних засобів, зокрема, в період часу з 10год. 06хв. по 12год. 30хв., ними було зупинено 28 транспортних засобів та перевірені документи у водіїв. Крім того, встановлено, що об 11год. 25хв., за допомогою проблискових маячків синього та червоного кольору, поліцейськими було зупинено транспортний засіб марки «IVECO», д.н.з. НОМЕР_4 , водій якого, спілкувався із поліцейськими протягом 45 хв., після чого від`їхав. Поліцейськими відділу ІОС УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області було проведено ряд заходів, у ході чого встановлено, що власником транспортного засобу марки «IVECO», д.н.з. НОМЕР_4 , являється громадянин ОСОБА_7 . В телефонній розмові останній пояснив майору поліції ОСОБА_8 , що дійсно являється власником транспортного засобу марки «IVECO», д.н.з. НОМЕР_4 , однак, вказаним автомобілем користується і інша особа. Вказав, що йому відомо про те, що окремі поліцейські Вижницькго ВП Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, 26.06.2019р., біля 11год.25хв., біля колишнього стаціонарного поста м.Вижниця, зупинили належний йому транспортний засіб під керуванням його знайомого, та у ході перевірки документів, поліцейськими було виявлено, що водій керує транспортним засобом без свідоцтва про реєстрацію на транспортний засіб. ОСОБА_7 зазначив, що він під`їхав до колишнього стаціонарного поста м.Вижниця та пред`явив поліцейським свідоцтво про реєстрацію на транспортний засіб марки «IVECO», д.н.з. НОМЕР_4 , однак, на його прохання, поліцейські не притягнули водія до адміністративної відповідальності, а обмежились усним зауваженням.

Перевіривши службову документацію Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області комісією встановлено, що в період часу з 10год. 00хв. по 12год. 30хв. на службовому автомобілі марки «Мітсубіші Аутлендер», д.н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), для забезпечення охорони публічного порядку та безпеки громадян у м.Вижниця, Вижницького району Чернівецької області, заступив наряд СРПП Вижницького ВП у складі поліцейських ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Крім того, перевіркою встановлено, що в указаний вище період часу біля стаціонарного поста в м.Вижниця, разом з названими поліцейським, службу ніс позивач, який згідно затвердженого графіку чергувань, 26.06.2019р., заступив в склад СОГ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, в якості відповідального по підрозділу.

На підставі пояснень указаних вище поліцейських, а також пояснень допитаного старшого інспектора-чергового СРПП №1 Вижницького ВП ОСОБА_9 , аналізуючи матеріали службового розслідування, комісія дійшла висновку, що відомості, викладені ОСОБА_2 в частині можливого отримання неправомірної вигоди поліцейськими в розмірі 300 доларів США не знайшли свого об`єктивного підтвердження та спростовані.

Таким чином, судом встановлено, що обставини, які стали підставою для призначення службового розслідування, в ході його проведення не підтвердились.

Водночас, з висновку службового розслідування вбачається, що у ході його проведення комісією встановлено порушення службової дисципліни в діях начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , та поліцейських ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в частині здійснення несанкціонованих зупинок транспортних засобів, в період часу з 10год.00хв. по 12год.30хв., 26.06.2019р., біля колишнього стаціонарного поста м.Вижниця Вижницького району Чернівецької області, що свідчать про порушення ними вимог ст.35 Закону України «Про Національну поліцію» та п.п.3 п.6 (виконання невластивих функцій, здійснення несанкціонованих зупинок транспортних засобах) Протоколу наради керівництва НП України від 05.06.2019р. №13.

Крім цього, у висновку службового розслідування вказано, що під час несення служби, зокрема, поліцейським ОСОБА_3, було виявлено факт керування транспортним засобом водієм без відповідних документів, за що передбачено притягнення порушника до адміністративної відповідальності за ст.126 КУпАП, однак, як свідчать матеріали службового розслідування, поліцейські, усвідомлюючи вину порушника, не склали жодних адміністративних матеріалів з даного приводу. Такі дії ОСОБА_3 , в ході службового розслідування, кваліфіковано як порушення ним вимог п.1 та п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог п.2 Розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015р. №1395, п.4 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015р. №1376 та п.п.6,13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що комісія дійшла висновку про звільнення позивача з посади за порушення службової дисципліни, що виразилось, зокрема, в не виконанні наведених вище положень законодавства.

Таким чином, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку (порушення службової дисципліни) в його діяннях, з приводу чого суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 1, 11 ч.1 ст.23 Закону №580 поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі і для реалізації своїх повноважень поліція може застосовувати такі превентивні заходи, як зупинення транспортного засобу (пункт 4 частини 1 статті 31 Закону №580).

Таким чином, чинним законодавством уповноважено поліцію на здійснення превентивної та профілактичної роботи, а також щодо регулювання та здійснення контролю за дорожнім рухом, для чого їй надається право зупиняти транспортні засоби.

В поясненнях, наданих в ході службового розслідування позивач не заперечував щодо зупинки ними 28 транспортних засобів. Вказав, що транспортні засоби ними були зупинені у зв`язку з проведенням навчань в області СБУ спільно із ГУНП в Чернівецькій області та з метою перевірки документів для виявлення незаконного перевезення вантажу (контрабанди, лісодеревини). Однак, таких фактів ними виявлено не було. Також, ОСОБА_1 вказав, що за період несення служби, поліцейськими ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було винесено три постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.121, 125, 127 КУпАП (а.с.133-134).

Такі ж пояснення щодо обставин зупинки транспортних засобів надали поліцейські ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.135-137).

Частиною 1 статті 35 Закону №580 визначені підстави, за яких поліцейський може зупиняти транспортні засоби, а саме: якщо водій порушив Правила дорожнього руху; якщо є очевидні ознаки, що свідчать про технічну несправність транспортного засобу; якщо є інформація, що свідчить про причетність водія або пасажирів транспортного засобу до вчинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення, або якщо є інформація, що свідчить про те, що транспортний засіб чи вантаж можуть бути об`єктом чи знаряддям учинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення; якщо транспортний засіб перебуває в розшуку; якщо необхідно здійснити опитування водія чи пасажирів про обставини вчинення дорожньо-транспортної пригоди, кримінального чи адміністративного правопорушення, свідками якого вони є або могли бути; якщо необхідно залучити водія транспортного засобу до надання допомоги іншим учасникам дорожнього руху або поліцейським або як свідка під час оформлення протоколів про адміністративні правопорушення чи матеріалів дорожньо-транспортних пригод; якщо уповноважений орган державної влади прийняв рішення про обмеження чи заборону руху; якщо спосіб закріплення вантажу на транспортному засобі створює небезпеку для інших учасників дорожнього руху; порушення порядку визначення і використання на транспортному засобі спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв; якщо зупинка транспортного засобу, який зареєстрований в іншій країні, здійснюється з метою виявлення його передачі у володіння, користування або розпорядження особам, які не ввозили такий транспортний засіб на митну територію України або не поміщували в митний режим транзиту.

При цьому, відповідно до пункту 11 Постанови Кабінету Міністрів України від 27.07.1998р. №1147 «Про прикордонний режим» з метою виявлення порушень законодавства з прикордонних питань, виконання завдань, пов`язаних з боротьбою з організованою злочинністю та незаконною міграцією у межах прикордонної смуги і контрольованого прикордонного району, уповноважені особи Державної прикордонної служби та органів Національної поліції, а також члени громадських формувань з охорони громадського порядку і державного кордону мають право відповідно до Законів України "Про Державну прикордонну службу України" та "Про дорожній рух" у разі потреби зупиняти та оглядати транспортні засоби. Зупинка транспортного засобу здійснюється уповноваженими особами органів Національної поліції - у встановленому порядку.

Вижницький район Чернівецької області входить до такої зони.

Отже, з наведеного слідує, що поліцейські не можуть зупиняти транспортні засоби, без наявності на те підстав. І лише за наявності таких підстав, в силу положень частини 3 статті 35 Закону №580, вони зобов`язані поінформувати водія про конкретну причину зупинення ним транспортного засобу з детальним описом підстави зупинки, визначеної у цій статті.

Суд зазначає, що такої підстави для зупинення транспортних засобів як перевірка документів, виявлення незаконного перевезення вантажу (контрабанди, лісодеревини) не передбачено статтею 35 Закону №580.

Аналізуючи викладене, суд доходить висновку, що у поліцейських не було правових підстав для зупинення транспортних засобів, про які йдеться у висновку службового розслідування.

У зв`язку з чим, суд вважає обґрунтованим висновок службового розслідування в частині порушення позивачем положень частини 3 статті 35 Закону №580.

З приводу не притягнення до адміністративної відповідальності водія транспортного засобу марки «ІVЕСО», д.н.з. НОМЕР_4 , позивач вказав, що транспортний засіб був зупинений поліцейським ОСОБА_5 та під час перевірки документів встановлено, що у особи, яка керувала транспортним засобом немає свідоцтва про реєстрацію ТЗ. Згодом на прохання особи приїхав власник автомобіля та пред`явив свідоцтво. У зв`язку з цим, водію даного ТЗ не було складено постанови про адміністративне правопорушення, а було зроблено усне зауваження (а.с.134).

У поданому позові позивач зазначав, що в даному випадку, враховуючи те, що особа порушник визнав вину, а також, що в процесі зупинки та встановлення обставин порушення надав документи, передбачені п.2.1 та 2.4 ПДР, ним у відповідності до ст.22 КУпАП було прийнято рішення про оголошення особі усного попередження у зв`язку із малозначністю вчиненого порушення.

Частиною 1 ст.126 КУпАП передбачено накладення штрафу за керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката "Зелена картка").

У відповідності до п.4 розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015р. №1395 (далі - Інструкція №1395) у разі виявлення правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, розгляд якого віднесено до компетенції Національної поліції України, поліцейський виносить постанову у справі про адміністративне правопорушення без складання відповідного протоколу, зокрема, у разі виявлення адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, передбачених статтею 126 КУпАП.

В силу п.2 розділу ІІІ Інструкції №1395 постанова у справі про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтею 126 КУпАП виноситься на місці вчинення адміністративного правопорушення.

В свою чергу, за змістом п.4 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015р. №1376 у разі вчинення адміністративного правопорушення особами, які досягли віку, з якого настає адміністративна відповідальність, уповноважені на те посадові особи органів поліції складають протокол про адміністративне правопорушення. При малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа) поліції, уповноважений(а) розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитися усним зауваженням.

Відповідно до приписів статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, звільнення порушника від адміністративної відповідальності за малозначністю передбачено у випадках наявності підстав для складання протоколу про адміністративне правопорушення, що передбачено в п.4 Розділу II Інструкції №1376.

У випадку винесення на місці вчинення адміністративного правопорушення постанови за статтею 126 КУпАП підстав для звільнення від адміністративної відповідальності і обмеження усним зауваженням наведеними вище приписами не передбачено.

Однак, суд виходить з того, що відповідно до ст.222 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, розглядають органи Національної поліції, а від їх імені розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Пунктом 10 Розділу III Інструкції №1395 визначено, що під час вирішення питання про притягнення особи до відповідальності, поліцейський оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і підвідомчістю.

Отже, за своєю правовою природою, відповідно до норм чинного законодавства, повноваження поліцейського щодо вирішення питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, на підставі статті 126 КУпАП, є його компетенцією.

Так, розглядаючи питання щодо притягнення до адміністративної відповідальності водія «IVECO» за ст.126 КУпАП позивач обґрунтував в ході службового розслідування своє рішення щодо обмеження відповідальності порушника усним зауваженням за малозначністю, виходячи з таких обставин, як визнання вини порушником, відсутність суспільно-небезпечних наслідків, а також усунення порушення в процесі встановлення цих обставин.

У зв`язку з цим, суд вважає, що позивач в ході службового розслідування довів обґрунтованість свого рішення, що свідчить про відсутність в цій частині порушень викладених вище приписів Інструкцій №1395 та №1376, та відповідно порушень п.1 та п.2 ч.1 ст.18 Закону №580 і п.п.6,13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відтак, суд приходить до висновку, що прийняття такого рішення позивачем не може сприйматись як дисциплінарний проступок.

До висновку про порушення позивачем службової дисципліни комісія дійшла також у зв`язку з тим, що службовим розслідуванням встановлено, що 26.06.2019р. позивач заступив в склад СОГ Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, в якості відповідального по підрозділу та його місце несення служби є адміністративне приміщення відділення поліції, крім виїзду спільно з членами СОГ на заяви та повідомлення про вчинення кримінального або іншого правопорушення, відразу після проведення інструктажу з членами добових нарядів, в період часу з 08год.30хв. по 12год.30хв., зазначеного числа, без поважних на те причин, покинув своє місце несення служби.

Позивач проходив службу в поліції на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції територіального підрозділу поліції.

Згідно з вимогами п.4 Розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440 (далі - Інструкція №440) начальники чергових частин (секторів реагування патрульної поліції) територіальних підрозділів поліції або особи, які виконують їх обов`язки: 1)забезпечують підбір та розстановку кадрів згідно зі штатним розписом; 2) розподіляють службові обов`язки між працівниками чергової служби територіальних підрозділів поліції; 3) організовують підміну штатних працівників чергової служби; 4) вносять пропозиції керівникам територіальних підрозділів поліції щодо створення належних умов для праці та відпочинку добових нарядів чергової служби; 5) організовують проведення з працівниками поліції занять зі службової підготовки згідно з навчальними планами; 6) контролюють дотримання поліцейськими службової дисципліни, режиму секретності, прав і свобод громадян; 7) забезпечують збір та обробку оперативної інформації, підготовку добового зведення, а також інших довідкових матеріалів; 8) контролюють використання автотранспорту, збереження та використання матеріально-технічних засобів у чергових частинах (секторах реагування патрульної поліції); 9) здійснюють контроль за додержанням правил охорони праці, пожежної безпеки та державних санітарних норм та правил; 10) уживають заходів щодо вдосконалення роботи добових нарядів чергових частин (секторів реагування патрульної поліції), упровадження передових форм і методів їх діяльності; 11) організовують роботу з удосконалення автоматизованої системи інформаційного забезпечення чергових частин (секторів реагування патрульної поліції), упровадження в її роботу новітніх зразків технічного оснащення; 12) щодня підбивають підсумки роботи чергової зміни за минулу добу та беруть участь у проведенні інструктажу наряду, який заступає на службу; 13) ведуть облік (розподіл) службового часу, чергувань працівників чергової служби в понаднормовий час, а також нічний час доби.

Разом з цим, для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, правопорядку та протидії злочинності, подальшого вдосконалення управлінської діяльності в територіальних підрозділах поліції призначається відповідальний. Відповідальний по територіальному підрозділу поліції заступає на добове чергування в єдиному однострої з табельною вогнепальною зброєю.

В силу п.п.4 п.6 Розділу IV Інструкції №440 відповідальний по територіальному підрозділу поліції зобов`язаний, зокрема, перебувати у службовому кабінеті за місцем розташування територіального підрозділу поліції, постійно бути на зв`язку з черговою службою, відлучатися лише для вживання їжі, виїзду на місця події або перевірки організації несення служби нарядами.

У відповідності до розділу 2 функціональних обов`язків позивача, останній, зокрема, під час чергування виконує функції відповідального по ВП, визначені наказами МВС та Національної поліції, під час чергування перебуває за місцем розташування ВП, відлучається лише для вживання їжі, виїзду на місця події або перевірки організації несення служби нарядами (а.с.88-95).

Згідно графіку чергування відповідальних від керівництва Вижницького ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, уповноважених працівників чергової служби, СОГ, ГРПП та інших нарядів на червень 2019р. ОСОБА_3 26.06.2019р. був відповідальним по територіальному підрозділу поліції (а.с.139).

Таким чином, його доводи в цій частині, наведені в позові, є необґрунтованими.

При цьому, в ході службового розслідування встановлено, що відразу після проведення інструктажу з членами добових нарядів, в період часу з 08год. 30хв. по 12год. 30хв., зазначеного числа, ОСОБА_3 без поважних на те причин, покинув своє місце несення служби. Відтак, суд вважає, що комісія дійшла вірного висновку щодо порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у не дотриманні ним п.п.4 п.6 Розділу IV Інструкції №440.

Надаючи оцінку висновку комісії в частині визначення дисциплінарної відповідальності позивача суд виходить з наступного.

У відповідності до ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зі змісту висновку службового розслідування видно, що комісія враховувала попередню діяльність позивача, а саме, те, що позивач за час служби один раз заохочувався і 5 разів притягувався до дисциплінарної відповідальності, має 1 діюче стягнення - догана, оголошена наказом від 04.04.2019р. №238. В результаті, обставини, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_3 комісією не виявлені, обставин, які обтяжують відповідальність - вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

При цьому, на думку суду, оцінка попередньої поведінки позивача є неповною без характеристики безпосереднього керівника, позаяк, така в матеріалах службового розслідування відсутня. Крім того, у висновку службового розслідування взагалі не зазначено пояснень безпосереднього керівника ОСОБА_3 щодо обставин справи.

Вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення в силу п.2 ч.6 ст.19 Дисциплінарного статуту є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

Згідно з п.12 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Судом встановлено, що до позивача застосовано вид дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

Однак, порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у порушенні ним п.1 та п.2 ч.1 ст.18 Закону №580, вимог п.2 Розділу III Інструкції №1395, п.4 Розділу II Інструкції №1376 та п.п.6,13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в ході судового розгляду не підтвердились. Відповідно нести дисциплінарну відповідальність за вказані порушення позивач не повинен.

Зважаючи на це, на думку суду, в ході службового розслідування не було враховано характер проступку та ступінь вини позивача та не надано їм оцінку. Водночас, суд переконаний, що врахування характеру проступку та визначення ступеню вини напряму ставить в залежність визначення дисциплінарного стягнення, що їм відповідає.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначені види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватись до поліцейських, а саме: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Зазначені дисциплінарні стягнення розташовані в порядку зростання їх тяжкості.

Як вже зазначалось судом, наказом від 04.04.2019р. №238 до ОСОБА_3 застосовано стягнення у виді догани, яке станом на час проведення службового розслідування було діючим.

Натомість, при наявності достатньо широкого спектру передбачених частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України видів дисциплінарної відповідальності до позивача вирішено застосувати один з найсуворіших видів дисциплінарного стягнення - звільнення з посади, без урахування того, що суворішим за попереднє стягнення є сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Зважаючи на вказані обставини, суд приходить до висновку, що комісією обрано щодо позивача вид стягнення, який є неспівмірним із вчиненим дисциплінарним проступком. Відтак, висновок комісії про необхідність застосування дисциплінарного стягнення до позивача у виді звільнення з посади є необґрунтованим.

Згідно з пунктами 7, 8 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Оскільки, саме на підставі висновку дисциплінарної комісії щодо порушення позивачем службової дисципліни, ґрунтується наказ ГУНП в Чернівецькій області №455 від 15.07.2019р. в частині його звільнення з посади, суд вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню. За таких обставин, суд приходить до висновку, що адміністративний позов в цій частині необхідно задовольнити.

Крім того, на підставі оскаржуваного наказу відповідачем прийнято наказ від 12.08.2019р. №116 о/с, яким капітана поліції ОСОБА_3 призначено в порядку переведення на посаду старшого інспектора чергового сектору реагування патрульної поліції №2 Новодністровського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши з посади начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, з 12.08.2019р. Зазначений наказ не оскаржується позивачем, однак, на думку суду, як юридичний наслідок оскаржуваного наказу, також підлягає скасуванню. Відтак, суд вважає, що в цій частині є підстави вийти за межі позовних вимог, а саме визнати наказ від 12.08.2019р. №116 о/с протиправним та скасувати його.

Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом ч.1 та ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено суду правомірність прийнятих рішень в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення та законність його звільнення з посади.

Скасування судом наказів ГУНП в Чернівецькій області від 15.07.2019р. №455 та від 12.08.2019р. №116 о/с має наслідком поновлення позивача на службі в поліції на посаді, яку він займав до звільнення з наступного дня після звільнення, тобто з 13 серпня 2019 року, оскільки день звільнення є останнім днем роботи.

Враховуючи наведене, адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.

Частиною 2 статті 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року №260, поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Враховуючи те, що судом встановлено факт незаконності звільнення позивача із займаної посади, період часу з 13.08.2019р. по 01.04.2020р. (день вирішення справи по суті) є періодом вимушеного прогулу позивача, а втрачений за цей час заробіток, відповідно до вимог чинного законодавства України, підлягає відшкодуванню, виходячи з розміру середньоденного заробітку за останні два місяці, що передували звільненню.

Позивача звільнено 12.08.2019р. (останній робочий день), відповідно сума виплат за два календарні місяці роботи, для розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу повинна обчислюватись виходячи з виплат за червень 2019 року та липень 2019 року.

Так, відповідно до довідки №196 від 31.07.2019р., виданої ГУНП у Чернівецькій області, середньоденна заробітна плата, яка обчислена виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи позивача (червень та липень 2019 року), складає 436,14грн. (а.с.87).

Судом встановлено, що кількість робочих днів за період з 13 серпня 2019 року по 01 квітня 2020 року становить 209 робочі дні. З огляду на зазначене, середній заробіток за час вимушеного прогулу ОСОБА_3 за указаний період становить 91153,26грн. (209 робочих дні х 436,14грн. (середньоденна заробітна плата).

Водночас, суд зазначає, що на підставі наказу №116о/с від 12.08.2019р. (по особовому складу) позивача переведено на посаду старшого інспектора чергового сектору реагування патрульної поліції №2 Новодністровського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши з посади начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, з 12.08.2019р.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачу належить виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 91153,26грн., з урахуванням різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи.

Пунктами 2, 3 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

За таких обставин суд вважає за необхідне допустити постанову до негайного виконання у частині поновлення позивача на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Позивача звільнено від сплати судового збору, а підтвердження понесення витрат відповідачем в матеріалах справи відсутні, у зв`язку з цим, відповідно до ст.139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати п.1 наказу ГУНП в Чернівецькій області №455 від 15.07.2019р. "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким ОСОБА_3 звільнено з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області за порушення службової дисципліни.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернівецькій області від 12.08.2019р. №116 о/с, яким ОСОБА_3 призначено в порядку переведення на посаду старшого інспектора чергового сектору реагування патрульної поліції №2 Новодністровського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши з посади начальника СРПП №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, з 12.08.2019р.

4. Поновити ОСОБА_3 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області з 13.08.2019р.

5. Стягнути з ГУНП в Чернівецькій області на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу, що обраховується з 13.08.2019р. по 01.04.2020р. в розмірі 91153,26грн., з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства та з урахуванням різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи.

6. Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_3 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_5 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції України в Чернівецькій області (вул. Головна, 24, м. Чернівці, 58002; код ЄДРОУ 40109079)

Суддя В.О. Кушнір