Справа № 640/7620/20
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 квітня 2020 року м. Київ № 640/7620/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Аблов Є.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовомОСОБА_1
доГромадської ради доброчесності
провизнання протиправним та скасування висновку,
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Громадської ради доброчесності (далі по тексту - відповідач, ГРД), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про невідповідність судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затверджений Громадською радою доброчесності 28 вересня 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Підставою для звернення позивача до суду з адміністративним позовом слугувала його незгода з прийнятою Кабінетом Міністрів України постановою від 19 жовтня 2018 року №867.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічною службою є, серед іншого, професійна діяльність суддів.

Як вбачається з матеріалів справи, вона стосується оцінки правомірності Висновку Громадської ради доброчесності від 28 вересня 2019 року про невідповідність судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, що був прийнятий в межах процедури кваліфікаційного оцінювання позивача як, судді Трускавецького міського суду Львівської області.

Суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності здійснює свою діяльність у чотирьох колегіях, до кожної з яких входить п`ять членів Ради.

Колегія Громадської ради доброчесності діє від імені Ради.

Громадська рада доброчесності: 1) збирає, перевіряє та аналізує інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 2) надає Вищій кваліфікаційній комісії суддів України інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 3) надає, за наявності відповідних підстав, Вищій кваліфікаційній комісії суддів України висновок про невідповідність судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності, який додається до досьє кандидата на посаду судді або до суддівського досьє; 4) делегує уповноваженого представника для участі у засіданні Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо кваліфікаційного оцінювання судді (кандидата на посаду судді) 5) має право створити інформаційний портал для збору інформації щодо професійної етики та доброчесності суддів, кандидатів на посаду судді.

Тобто, Громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Таким чином, оскільки спір у цій справі пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби, у даному випадку застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом з позовної заяви встановлено, що Громадською радою доброчесності 30 вересня 2019 року надано Комісії Висновок про невідповідність судді ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затверджений 28 вересня 2019 року.

В рамках співбесіди з позивачем 30 вересня 2019 року Вищою кваліфікаційною комісією суддів України досліджено та обговорено інформацію, зазначену відповідачем у висновку, за результатами чого комісією визначено, що суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 відповідає займаній посаді, а зазначений висновок подано без дотримання вимог підпунктів 4.10.1 пункту 4.10 розділу ІV Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, а саме - недотримано десятиденний строк подання висновку до Комісії.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачу про оскаржуваний висновок було відомо ще з 30 вересня 2019 року, у той час як до суду з позовом він звернувся 30 березня 2020 року, тобто поза межами встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративно судочинства України місячного строку.

Згідно з частиною шостої статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду не надано.

Відтак, з огляду на вказане позивачу належить подати до суду заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.В. Аблов