Справа № 160/9483/19
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2020 року Справа № 160/9483/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування припису,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019 р. винесений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Харченко М.М., про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_3 .А. за адресою: м. Дніпро, вул. Лабораторна, 89 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., що є порушенням абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 р. № 553;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
16.12.2019 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом винесено ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 16.01.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.12.2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про залучення її до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача було відмовлено у зв`язку з відсутністю обґрунтувань щодо підстав її залучення до участі у справі в якості третьої особи.
16 січня 2020 року усною ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду із занесенням до протоколу судового засідання у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про залучення її до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача також було відмовлено. В підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 30.01.2020 року 10 год. 30 хв.
Судове засідання призначене на 30.01.2020 року 10 год. 30 хв. було відкладено на 06.02.2020 року до 13:00 год., у зв`язку з неявкою представника позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 року клопотання ОСОБА_2 про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача було задоволено, залучено до справи №160/9483/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , продовжено термін підготовчого провадження на 1 місяць, в підготовчому засіданні оголошено перерву до 27.02.2020 року 10 год. 00 хв.
07.02.2020 року на адресу суду від представника позивача надійшли заперечення на відзив, в яких він не погоджується з доводами відповідача. Окремо зауважив, що відповідно до сталої судової практики порушення вимог пункту 7, 8 та 9 Порядку № 553, не пред`явлення посвідчення та направлення, а також проведення перевірки без участі суб`єкта містобудування, є підставою для скасування рішень органу державного архітектурно-будівельного контролю прийнятих за результатами такої перевірки. Також звернув увагу на те, що позапланову перевірку від 14.08.2019 року проведено з метою перевірки виконання позивачем іншого припису від 03.07.2019 року, строк його виконання до 08.08.2019 року, проте відповідно до рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009, неможливо по декілька разів виносити приписи про одне і теж порушення. Окрім того, повторне притягнення позивача до відповідальності за одне і те саме порушення, не допускається у відповідності до положень статті 61 Конституції України. Оскільки 08.08.2019 року закінчився встановлений строк для виконання припису від 03.07.2019 року, то, як наслідок винесення нового припису від 14.08.2019 року про виконання іншого припису, по якому закінчився строк його дії, не ґрунтується на приписах вищезазначеного законодавства. Викладене, на думку представника позивача, свідчить про наявність правових підстав для скасування припису від 14.08.2019 року.
27.02.2020 року від представника третьої особи надійшли письмові пояснення по справі, в яких він підтримує доводи відповідача та просить відмовити у задоволенні адміністративного позову. Наголошує на тому, що припис від 03.07.2019 було направлено на офіційну адресу позивача Укрпоштою, та отримано останнім 06.07.2019 року, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення, яке було долучено відповідачем з відзивом на адміністративний позов. Тому твердження позивача, що він не був обізнаний з суттю складеного припису від 03.07.2019 року спростовується вищевикладеним. Третя особа вважає, що з боку відповідача при проведенні позапланової перевірки не порушено Порядок №553, а посилання позивача на проведення позапланової перевірки об`єкту по АДРЕСА_1 без участі самого позивача є необґрунтованим. Окрім того, правопорушення, вчинене позивачем, носить характер триваючого, оскільки ним не було виконано припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалося у встановлений йому строк усунути порушення містобудівного законодавства. Цей припис не було виконано ні протягом наданого строку, ні після спливу цього строку, порушення тривало і на час, коли проводилися позапланові перевірки, зокрема 03.07.2019 року та 14.08.2019 року, отже, посилання позивача на подвійне його притягнення до відповідальності за одне і теж саме правопорушення у розумінні ст. 61 Конституції України є хибним та спростовується вищезазначеним. Також третя особа вважає хибними посилання позивача на виконання ним припису від 08.12.2014 року, з огляду на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 07.08.2019 у цивільній справі №201/2886/15-ц, яким підтверджено порушення позивачем державних будівельних норм, стандартів, санітарних норм та правила протипожежної безпеки, порушено інсоляційний режим відносно житлового будинку по АДРЕСА_1 , власником якого є третя особа - ОСОБА_2 . Третя особа, також на підтвердження того, що позивачем і на теперішній час продовжується повне ігнорування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил надала фото самовільно зведеної споруди по вул. АДРЕСА_1 , 89 датовані 27.02.2020 року.
27.02.2020 року в підготовчому засіданні оголошено перерву до 02.03.2020 року 13 год. 30 хв.
02.03.2020 року представник позивача надав до суду клопотання про залучення додаткових доказів по справі. В клопотанні посилається на можливе надання представником відповідача сфальсифікованих документів, оскільки відомості зазначені у документах наданих відповідачем не відповідають відомостям наявним на офіційному сайті Укрпошти щодо поштових відправлень, які направлялись на адресу позивача.
02.03.2020 року підготовче провадження у справі було закрито, справу призначено до розгляду по суті на 12.03.2020 року о 11:00 год. Крім того було задоволено клопотання представника відповідача про виклик свідків
12.03.2020 року від представника третьої особи на адресу суду надійшли пояснення з приводу заявленого клопотання позивача стосовно належного повідомлення з боку відповідача про намір провести позапланову перевірку 03.07.2019 та 14.08.2019.
В судовому засіданні 12.03.2020 року оголошено перерву до 23.03.2020р. на 10:40.
23.03.2020 року від представника третьої особи на адресу суду надійшло клопотання з оригіналом відповіді Укрпошти на адвокатський запит.
Позивач та його представник в судове засідання 23.03.2020р. не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про перенесення розгляду справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 29.05.2019 ОСОБА_2 було надано Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю ДМР звернення від 28.05.2019 року про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У зверненні зазначено, що починаючи з 2014 року по вул. Лабораторна, 89, м. Дніпро (поруч з домоволодінням ОСОБА_2 ) ОСОБА_1 розпочав будівництво споруди, без дотримання Державних будівельних норм та не маючи будь-яких документів, які б йому дозволяли розпочати це будівництво. У зв`язку з викладеним ОСОБА_2 просила здійснити перевірку щодо відповідності зведеної будівлі вимогам законодавства та за результатами перевірки скласти відповідний припис.
Листом від 20.06.2019 року №9/1-166 позивача було повідомлено про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою м. Дніпро вул. Лабораторна, АДРЕСА_1 , зазначено про необхідність бути присутнім або забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті та надати документацію, необхідну для здійснення відповідного контролю, в період з 01.07.2019 року по 12.07.2019 року.
03.07.2019 року відповідачем було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва, що розташований за адресою м. Дніпро вул. Лабораторна, 89, за результатами якої складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування, наведеним приписом від позивача вимагалось до 07.08.2019 року усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил.
Припис від 03.07.2019 року було направлено за місцем проживання позивача та отримано 06.07.2019 року, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення, копія якого міститься в матеріалах справи.
У приписі від 14.08.2019 року відповідач зазначив, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 встановлено не виконання власником домоволодіння ОСОБА_1 вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, що є порушенням абз.4 п.4 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. З метою усунення виявлених порушень у наведеному приписі від позивача вимагалось до 16.09.2019 року виконати припис від 03.07.2019 року, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі. Припис було підписано уповноваженою особою відповідача та двома свідками.
Також припис від 14.08.2019 року було направлено за місцем проживання позивача та отримано 11.09.2019 року, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення, копія якого міститься в матеріалах справи.
Не погоджуючись з наведеним приписом позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі - Закон України №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Аналогічні вимоги щодо проведення позапланової перевірки також містяться у п.7 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів №553 від 23.05.2011 року (далі Порядок №553).
Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Як встановлено з матеріалів справи та не заперечується сторонами, про проведення позапланової перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради було видано наказ від 06 серпня 2019 року за № 423п та виписано направлення від 07 серпня 2019 року за № 0353, копії яких містяться в матеріалах справи.
Форми направлення на проведення планової/позапланової перевірки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240.
З матеріалів справи вбачається, що при проведенні позапланової перевірки у посадової особи відповідача були належним чином оформлені документи, обов`язковість яких передбачена Порядком №553, а саме: наказ та направлення на проведення позапланової перевірки, які були складені у відповідності до норм чинного законодавства.
Таким чином, посадова особа управління діяла в рамках встановлених повноважень.
Крім того, як вбачається з матеріалів справи, зазначена перевірка була проведена в присутності свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підписи яких містяться на оскаржуваному приписі.
Згідно з п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком..
Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Форми зазначених документів затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240.
Слід зазначити, що акт, припис та протокол, які були складені під час перевірки, відповідають встановленим чинним законодавством формам.
Абзацем 4 п. 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
В даному випадку позивачем не було виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, а тому з огляду на положення абз.4 п.14, п.17 Порядку №553, у відповідача були наявні законні підстави для винесення припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 року.
Згідно з п. 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
У акті перевірки від 14.08.2019 року та приписі від 14.08.2019 року містяться записи про відмову позивача від одержання примірника акта та припису, у зв`язку з чим ці документи були направлені на адресу проживання позивача засобами поштового зв`язку.
Доводи представника позивача про надання відповідачем «можливо» сфальсифікованих рекомендованих повідомлень про вручення позивачу припису від 03.07.2019 року та документів прийнятих за результатом позапланової перевірки (акту, протоколу, припису від 14.08.2019 року) суд вважає необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними та допустимими доказами, а тому судом відхиляються. В свою чергу інформація, яка міститься на офіційному сайті «Укрпошти» щодо таких поштових відправлень має інформативний характер, ця інформація може містити помилки чи неточності, тому така інформація не є беззаперечним доказом фальсифікації відповідачем поштових документів та не спростовує факту наявності дати і підпису «Головянко» на рекомендованих повідомленнях, які були надані до суду.
В своїй позовній заяві позивач посилається на п. 9 Порядку №553, відповідно до якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Проте, відповідно до п.13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Таким чином присутність під час позапланової перевірки є правом позивача, а не його обов`язком, тому суд не вбачає порушень з боку відповідача в цій частині.
Крім того під час розгляду справи судом допитані свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які були повідомлені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання або відмову від давання показань.
Свідок ОСОБА_4 повідомив суд, що коли йшов по своїм справам побачив людей біля домоволодіння по вулиці Лабораторній та йому запропонували бути присутнім під час проведення перевірки, на що він погодився. Всі документи були складені на місці проведення перевірки. На територію домоволодіння не заходили, заміри здійснювалися на сусідській території. При перевірці були присутні інспектори та сусіди, а також другий свідок. Перевірка відбувалася. Другий раз коли проводився огляд його викликали по телефону. Власника будівлі не було, він його не бачив ні першого разу, ні другого. Активних будівельних робіт не було, майданчик був закритий. На думку свідка будівництва давно не було. Головянка при перевірці не було, тому в акті свідок зазначив, що від його отримання Головянко відмовився.
Свідок Михайлов Сергій Валерійович повідомив суд, що він проживає поряд, приблизно 100 метрів і йому запропонували бути присутнім при проведенні перевірки. На земельну ділянку не заходили. Заміри проводилися електронними засобами. Данні які замірялися та відомості заносилися при ньому в протокол, в якому він потім розписався. Власника при перевірці не було, свідок його не бачив. На перевірці був присутній двічі. Будівля, яка будується розташована зовсім поряд з сусідами. Документи складалися на місці проведення перевірки та ним підписувалися. На проведення другої перевірки його запросив сусід на ім`я ОСОБА_7 . Власника і перший раз і другий не було. В його присутності акти Головянко не вручалися. При перевірці нікого не було на території, будівельні роботи не проводилися. При першій та при другій перевірці візуально будинок не змінився.
З приводу доводів позивача про те, що відповідно до припису від 08.12.2014 р., який складено на підставі акту про проведення позапланової перевірки на підставі звернення фізичної особи від 08.12.2014 р., були зупинені підготовчі будівельні роботи на території земельної ділянки по АДРЕСА_1 та об`єкт (перевірки) не перебуває в процесі будівництва, а тому відповідач не мав права проводити його перевірки, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
За змістом Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будь-який об`єкт будівництва або містобудування є завершеним будівництвом в разі наявності декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Зокрема, згідно з ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 (далі Порядок №461).
Відповідно до п.3 Порядку №461 прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).
Також пунктом 15 Порядку №461 закріплено, що дані щодо зареєстрованих декларацій, внесених змін до них, повернення на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації, а також виданих сертифікатів та відмов у їх видачі вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру в день її надходження.
Реєстрація декларації або видача сертифіката здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Закону України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності та Про адміністративні послуги.
Також у п.17 Порядку № 461 закріплено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації:
щодо об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку;
щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку;
щодо самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду, за формою, наведеною у додатку 5 до цього Порядку.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (п. 18 Порядку № 461).
Відповідно до п.19 Порядку № 461 копія декларації зберігається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 23.05.2018 року № 33/32, до основних завдань та функцій управління належить виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності, а також проведення перевірок відповідності виконання підготовних та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.
Слід зазначити, що факт незавершеного будівництва на об`єкті, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Лабораторна, 89, підтверджено фотографіями зробленими під час проведення позапланової перевірки вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, а також фотографіями від 27.02.2020 року, які були надані третьою особою разом з письмовими пояснення, де чітко видно, що виконані роботи з будівництва першого, другого, третього поверхів, виконані підготовчі роботи для будівництва четвертого поверху будівлі. Доказів протилежного позивач до суду не надав.
Позаплановою перевіркою дотримання законодавства в сфері містобудівної діяльності, яка проведена 14.08.2019 року було встановлено порушення власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , яке полягало у невиконанні вимог припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, що є порушенням абз.4 ст.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Таким чином існує два різних порушення, а відтак відсутній факт подвійної відповідальності за одне й теж правопорушення в сфері містобудівної діяльності.
Посилання позивача на ухвалу ВАСУ від 06.07.2017 у справі № К/800/9709/17 суд вважає необґрунтованим, оскільки у наведеній справі мали місце інші правовідносини, обставини справи та предмет спору відрізняються від тих, що мають місце у цій справі.
Крім того, згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а не ухвалах Вищого адміністративного суду України.
Таким чином, суд не вбачає підстав для застосування при розгляді цієї справи висновків Вищого адміністративного суду України, які викладені в ухвалі суду від 06.07.2017 року у справі №К/800/9709/17.
Також судом не приймаються до уваги доводи позивача з приводу того, що оскільки 08.08.2019 закінчився встановлений строк для виконання припису від 03.07.2019 року то, як наслідок винесення нового припису від 14.08.2019 року про виконання іншого припису, по якому закінчився строк його дії, не ґрунтується на приписах законодавства, у зв`язку з їх необґрунтованістю.
Суд наголошує на тому, що невиконання суб`єктом містобудування вимог припису у визначений в ньому строк, не звільняє такого суб`єкта від відповідальності та не позбавляє його обов`язку усунути виявлені під час перевірки порушення.
При цьому, абзацем 4 п. 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У зв`язку з порушенням позивачем вимог абзацу 4 п. 14 Порядку №553 відповідачем (невиконанням припису від 03.07.2019 року) відносно позивача було складено новий припис від 14.08.2019 року, з вимогою виконати припис від 03.07.2019 року, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно з ч. 2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень рішення якого оскаржується, належним чином доведено правомірність прийняття спірного припису, тоді як позивачем не спростовано доводи відповідача, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Керуючись ст. ст. 2, 9, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 02 квітня 2020 р.

Суддя О.М. Неклеса