Справа № 340/896/20
Суддя: А.В. Сагун
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

02 квітня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/896/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагуна А.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровика Сергія Вікторовича (вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25006), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25006) про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просла:

- визнати дії головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровика Сергія Вікторовича за результатами позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності складено припис №62/2019 від 07.08.2019 р. протиправними та скасувати вказаний припис;

- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн.

Рішенням суду у справі № 340/2407/19 від 25.11.2019 адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровика Сергія Вікторовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про визнання дій протиправними та скасування припису задоволено частково; визнано протиправним та скасовано припис Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №62/2019 від 07.08.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.158-160).

Дане рішення суду переглядається в порядку апеляційного провадження (а.с.164).

Ухвалою судді від 15 жовтня 2019 року в поновленні пропущеного позивачем строку звернення до адміністративного суду з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн. - відмовлено, а позовну заяву, в цій частині повернуто без розгляду ОСОБА_1 (а.с. 85).

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.02.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено, а ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.10.2019 - скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 150-151).

З метою дотримання строків розгляду адміністративних справ, встановлених КАС України, враховуючи, що рішення у справі № 340/2407/19 переглядається в порядку апеляційного провадження, ухвалою судді від 19 березня 2020 року роз`єднано позовні вимоги у справі № 340/2407/19, виділивши, в тому числі у самостійне провадження позовну вимогу в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн. (а.с.166)

Ухвалою суду від 24.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі № 340/896/20 за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровика Сергія Вікторовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування постанови; призначено розгляд справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін; запропоновано ОСОБА_1 надати до суду, у термін до 30 березня 2020 року, заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, а також докази поважності причин його пропуску (об`єктивної неможливості звернення до суду у встановлені законом строки) (а.с.170-171).

В судове засідання 01.04.2020 учасники справи не з`явились, повідомлені належним чином про дату, час та місце судового розгляду (а.с. 207-209).

Позивачем подана заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 30.03.2020 (а.с.181-183).

Заяв (клопотань) про відкладення розгляду справи позивачем до суду не подавалось.

Представником відповідача подано відзив на адміністративний позов та клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, яке обґрунтовано встановленням карантину на території України (а.с.192-194).

Суд зазначає, що особливості розгляду даної справи встановлено ст. 286 КАС України.

Згідно ч.1.2 ст. 268 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

З аналізу зазначеної вище норми кодексу суд робить висновок, що неприбуття сторони у справі в судове засідання з будь яких причин (поважних або не поважних) не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 9 ст. 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які належним чином повідомлялись про дату, час і місце розгляду заяви, у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання технічними засобами, що передбачено ч. 4 ст. 229 КАС України та відображено у відповідному протоколі судового засідання (а.с.210).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, на виконання вимог ухвали суду від 24.03.2020 позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 30.03.2020 (а.с.181-183).

Розглянувши заяву позивача суд зазначає наступне.

Так, позивач вказує, що до об`єктивних обставин пропущення строку належить зокрема перебування позивача у заздалегідь запланованій відпустці із 21.08.2019 по 02.09.2019 р. за межами міста. Оскільки позивач є приватним підприємцем і самозайнятою особою із 2005 року, має власний автомобіль і не залишала державних кордонів України, надає в якості доказу наказ про планову відпустку ФОП ОСОБА_1 (а.с.191).

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Судом встановлено, що про постанову про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн. остання дізналась 20.08.2019 року, що підтверджується розпискою про її отримання на даній постанові (а.с. 68-69). Натомість до суду з позовною вимогою про визнання протиправною та скасування вказаної постанови ОСОБА_1 звернулась лише 26.09.2019 року (а.с. 4), тобто з пропуском десятиденного строку для подання позовної заяви, встановленого ч.2 ст.286 КАС України.

Суд приймає, як поважну причину пропуску строку звернення до суду позивачем з 21.08.2019 по 02.09.2019, в зв`язку з перебуванням у відпустці.

Однак, вийшовши з відпуски 03.09.2019 позивач повинна була звернутися до суду з позовною вимогою про скасування постанови в межах 10 денного строку, встановленого законодавством України, а саме до 13.09.2019.

Позивач звернулась до суду з адміністративним позовом щодо оскарження постанови 26.09.2019 року (а.с. 4), причин та доказів їх поважності не звернення до суду в період з 03.09. 2019 по 13.09.2019 позивачем в заяві не наведено.

Так посилання позивача у заяві на те, що :

- визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн. є похідною вимогою; необхідність дослідження документів в одному провадженні;

- рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду у справі №340/2407/19 від 25.11.2019 за позовною заявою ОСОБА_1 скасовано припис №62/2019 від 07.08.2019 р. головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області,

не є причинами пропуску позивачем 10 денного строку оскарження до суду з позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., яку ОСОБА_1 отримала під розпис особисто 20.08.2019 (а.с.69) та вказані обставини не можуть свідчити про поважність пропуску строку звернення до суду з даною позовною вимогою після виходу з відпустки, а саме після 03.09.2019.

Також, позивач посилається на прийняття 27.09.2019 Кіровоградським окружним адміністративним судом до розгляду позову ОСОБА_2 до старшого інспектора відділу з охорони культурної спадщини управління містобудування та контролю Міської ради міста Кропивницького Бєлєсєнєва Сергія Анатолійовича при складанні Припису №04/19 від 26.07.2019 р. про припинення ремонтно-будівельних робіт на об`єкті культурної спадщини «Житловий будинок» по АДРЕСА_2 про визнання протиправним та скасування Припису. Зокрема, позивач зазначає, що наявність відмови у притягненні до адміністративної відповідальності власника майна - ОСОБА_2 , є важливим доказом у справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за тими самими підставами. Позивач намагалась отримати його, проте марно.

Однак з пояснення позивача не зрозуміло, чим розгляд справи №340/2412/19 розпочатий судом 27.09.2019 за позовом іншої особи та наявність відмови у притягненні до адміністративної відповідальності власника майна - ОСОБА_2 завадив звернутися ОСОБА_1 до суду з вимогою про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою саме на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн., після 03.09.2019.

Також, суд зазначає, що ОСОБА_1 не надано доказів звернення до будь якого суб`єкта владних повноважень щодо отримання документів пов`язаних з притягненням її до адміністративної відповідальності та відмови у наданні таких документів.

При цьому суд вважає за необхідне повторно вказати, що постанову по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., ОСОБА_1 отримано під розпис особисто 20.08.2019, а до суду позивач звернувся лише 26.09.2019 року (а.с. 4).

Суд зазначає, що дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Приписами ч. 3 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Ключовою є фраза «з неповажних причин» а отже, предметом доказування при вирішенні питання щодо поновлення строку звернення є встановлення поважності причин для позивача тобто, якщо строк був пропущений з поважних причин це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.

Слід зазначити, що процесуальний Закон не дає визначення терміну «поважні причини». Між тим в Рішенні Верховного суду України від 13.09.2006 року по справі № 6-26370кс04 (№ в ЄДРСРУ 135558) вказане наступне: «Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим».

Як вказує практика Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження (Вищого адміністративного суду України від 19.05.2010 N 708/11/13-10).

Необхідно вказати, що поновлення процесуальних строків на оскарження до суду є дискреційними повноваженнями суду, а під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний або судовий орган, приймаючий рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Ухвала ВАСУ від 29.09.2016 року по справі № 522/6069/14-а (№ в ЄДРСРУ 61821829).

З урахуванням вказаного слід зазначити, що у суду є «свобода розсуду» або дискреційні повноваження суду на поновлення процесуальних строків, адже за таких обставин лише суд вирішує яка причина є поважною і які докази можна приймати до уваги, разом з цим суд повинен обґрунтувати свою позицію відповідними доводами, а не лише зазначити «визнати поважними причини пропуску процесуальних строків» (Ухвала ВСУ від 26.01.06 справа № 6-7307кс04).

Суд зазначає, що про порушення свого права позивач дізналася 20.08.2019, з позовом до суду звернулася 26.09.2019.

Суд приймає, як поважну причину пропуску строку звернення до суду позивачем з 21.08.2019 по 02.09.2019, в зв`язку з перебуванням у відпустці.

Однак. позивачем не наведено причин та не надано доказів поважності пропуску строку звернення до суду з 03.09.2019 (після виходу з відпустки) по 26.09.2019 (дата звернення до суду), а тому суд не вбачає поважних підстав для поновлення строку звернення до суду. Тоді як, вбачає підстави для залишення адміністративного позову без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Крім того, не вирішення питання про можливість застосування строків звернення до суду може свідчити про порушення права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Кажучи про принцип рівності сторін, Суд указує, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 р. № 3932/02, § 22).

Відповідно до прецедентного права Суду, рішення судів і трибуналів повинні бути належним чином мотивовані. Ступінь цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення, що повинно бути визначено у світлі конкретних обставин справи.

Вказані принципи допомагають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно пов`язано з їх реалізацією.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови". У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

З урахуванням сукупності викладених обставин, суд керуючись ст. ст. 123, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 30.03.2020.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Таровика Сергія Вікторовича (вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25006), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25006) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №49/2019 від 20.08.2019 р., якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 34000 грн. - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень цього кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. Сагун