Справа № 320/5249/19
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2020 року м. Київ № 320/5249/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши у порядку спрощеного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного

забезпечення «Інженерний Центр «Реагент»

до Київської міської митниці ДФС

про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8А, ), в якому просить якому просить в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:

- визнати протиправними дії щодо скасування дійсного коду товару УКТЗЕД , Цинк оксид (ZnO), з вмістом цинку 72% та заміни його на невідповідний код товару УКТЗЕД ;

- визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару від 08.08.2019 № КТ-UA-2019;

- зобов`язати відповідача прийняти митну декларацію від 15.07.2019 № UA100070/2019/240761 з дійсним кодом товару УКТЗЕД , а товар розмитнити та відпустити в обіг.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2019 справу передано за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі, призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем протиправно прийнято рішення про визначення коду товару, оскільки технічні характеристики та властивості ввезеного на територію України товару (оксид цинку) відповідають класифікаційним характеристикам визначеного митним органом коду УКТЗЕД і відповідає групі 28 УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкоземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів».

Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечив проти позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні, оскільки ним виконано всі необхідні митні формальності для прийняття рішення про визначення коду товару, при цьому враховано характеристики товару: зовнішній вигляд, призначення товару, порядок створення товару.

Під час судового розгляду справи судом встановлено наступне.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» та компанією Abelmet Europe (Польща) укладено контракт від 19.09.2018 № 533/18, згідно умов якого продавець зобов`язується виготовити і поставити товар відповідно з рахунками-фактурами (інвойсами).

Згідно з додатком № 5 від 05.07.2019 до зазначеного контракту, позивачем придбано 20 тон оксиду цинку 72%. На виконання зазначеного додатку, на ім`я позивача виписано рахунок-фактуру (інвойс) від 05.07.2019 № PI/0019/19.

У подальшому, до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Східний» Київської міської митниці ДФС подано в електронному вигляді митну декларацію типу «ІМ/40/ДЕ», якій присвоєно реєстраційний номер UA/1000070/2019/240761, для здійснення митного оформлення товару «Неорганічна речовина певного хімічного складу. Цинк оксид (ZnO) з вмістом цинку 72%, торгова марка Abelmet - 20000 кг, у паперових мішках по 25 кг. Застосовується як компонент фарб, для виробництва косметичних засобів, сірників, лінолеуму чи керамічних глазурей посуду, як речовина-глушник, прискорювач вулканізації каучуків, у виробництві скла тощо». Також, декларантом було присвоєно імпортованому товару код за УКТЗЕД 0.

У ході проведення митного оформлення товару відповідач взяв проби (зразки) товару для проведення дослідження з метою визначення компонентів хімічного складу даного товару та однозначної класифікації відповідно до вимог УКТЗЕД.

Відповідно до висновку управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 31.07.2019 № 178, проба має вигляд дрібнодисперсної порошкоподібної речовини коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Проба не розчиняється у воді, розчиняється в розведених мінеральних кислотах та лугах, що характерно для оксиду цинку. Визначений вміст цинку становить 72,4%.

Результати досліджень наданої проби за визначеними фізико-хімічними показниками не протирічать її належності до оксиду цинку, як зазначено у відповідній митній декларації.

28.08.2018 відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару від 08.08.2019 № КТ-UA-2019, відповідно до якого імпортований позивачем товар класифіковано за кодом УКТЗЕД (товарна підкатегорія 2309 90 96 «інші» товарної категорії 2309 90 «інші» товарної позиції 2309 «Продукти, що використовуються для годiвлi тварин» групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин»). На підставі цього рішення митним органом видана картка відмови в прийнятті митної, декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100070/2019/00334.

Позивач, вважаючи, що дії та рішення щодо визначення коду товару є протиправними, звернувся до суду з відповідним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України «Про Митний тариф України».

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у митній декларації класифікував ввезений на митну територію України товар за кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Оскаржуваним рішенням про визначення коду товару відповідач класифікував імпортований позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД: - Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: інші.

У тексті оскаржуваного рішення відповідач навів наступний опис товару: «Оксид цинку Zinc Oxide Afox 72%, являє собою дрібнодисперсний порошок коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Визначений вміст цинку становить 72,4%, розрахунковий вміст цинку становить 90,1%. До визначеного елементного складу входять цинк (основа), алюміній, залізо, кремній, марганець інші добавки/домішки. Продукт використовується для годівлі тварин, для приготування преміксів».

Згідно з приміткою до групи 23 Пояснень до УКТ ЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Водночас відповідно до пункту 1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів» до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV «Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів» Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Аналіз змісту вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД свідчить про те, що імпортований позивачем товар не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

При прийнятті оскаржуваного рішення відповідач керувався, зокрема, висновком експерта щодо взятої проби імпортованого товару. Водночас, згідно зазначеного висновку підтверджено, що надана проба належить до оксиду цинку за фізико-хімічними показниками, тоді як питання щодо можливості використання продукту як кормової добавки для тварин виходить за межі компетенції експерта.

Таким чином, у ході розгляду справи було підтверджено належними та допустимими доказами, що імпортований позивачем товар є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку. Така продукція не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД , що й був визначений позивачем у митній декларації.

Таким чином, суд дійшов висновку, що віднесення імпортованого товару до кормових добавок виходить за межі компетенції відповідача, а отже прийняте відповідачем рішення про визначення коду товару є протиправними та підлягають скасуванню.

Разом з тим, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправними дій відповідача щодо зміни коду товару, оскільки такі дії за наявності відповідного рішення про зміну коду товару не є юридично значимими для позивача, а ефективним способом захисту його прав буде скасування такого рішення.

Щодо позовних вимог стосовно зобов`язання відповідача здійснити митне оформлення товару, суд зазначає, що дана позовна вимога спрямована на майбутній захист прав, свобод та інтересів позивача та є передчасною, а отже не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 139, 241, 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» (49041, м. Дніпро, вул. Трудових резервів, 6, ) до Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8А, ) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 08.08.2019 № КТ-UA-2019..

3. У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю підприємство матеріально-технічного забезпечення «Інженерний Центр «Реагент» за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці ДФС судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов