Справа № 200/16098/18
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу, -
05.10.2018 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - відповідач), в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати у повному обсязі наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №149/СК від 31.08.2018 року «Про скасування повідомлення про початок будівельних робіт».
Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.10.2018 року позовну заяву направлено за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду. Питання щодо відкриття провадження у справі судом вирішено не було.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2018 року, справу передано на розгляд судді Сліпець Н.Є.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.11.2018 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.12.2018 року.
29.03.2019 року від позивача надійшла апеляційна скарга на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.02.2019 року про зупинення провадження.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.06.2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою позивача на ухвалу від 25.02.2019 року.
10.12.2018 року представником позивача подано додаткові пояснення, в яких зазначено, що посадові особи відповідача незаконно та з грубим порушенням вимог п. 19, п. 26, п. 27 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду» здійснили перевірку об`єктів будівництва та фактично здійснили підміну документів перевірки. Крім того, зазначено, що на ім`я позивача були складені приписи та установлені строки з їх виконання, проте, не дочекавшись усунення виявлених порушень відповідачем було прийнято протиправний наказ про скасування повідомлення про початок будівельних робіт.
11.02.2019 року до суду представником позивача подано відповідь на відзив, у яких зазначено доводи аналогічні доводам у позовній заяві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.02.2019 року у задоволенні клопотання представника позивача - Єпрем`яна Л.В . про забезпечення позову відмовлено.
Представник позивача у підготовче засідання призначене на 31.03.2020 року не прибув, про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомив.
Крім того, суд вважає на необхідне зазначити, що після поновлення провадження судом було призначено 7 (сім) підготовчих засідань, проте на жодне з них ані позивач, ані її представники не з`явились.
Так, 21.02.2020 року представником Єпрем`яном Л.В. було заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням за межами міста. 06.03.2020 року аналогічне клопотання надійшло від позивача у зв`язку з відмовою від послуг адвоката Єпрем`яна Л.В. та необхідністю знайти іншого адвоката для ведення даної справи.
При цьому, з заявами про ознайомлення з матеріалами справи з боку позивача ніхто так і не звертався.
Вищезазначені дії позивача, на думку, суду свідчать про зловживання останньою своїми процесуальними правами при розгляді даної справи та надання до суду не обгрунтованих клопотань про відкладення її розгляду.
18.01.2019 року представником відповідача подано письмовий відзив на позов, у якому останній у задоволенні позову просив відмовити повністю, посилаючись на те, що позапланова перевірка на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщення № 55 під квартири по вул. Титова, буд . 5», за адресою: АДРЕСА_1 , проведена відповідно до чинного законодавства. Документи, які складенні за результатами перевірки, відповідають фактам порушень, встановлених на об`єкті будівництва. Позивачем не надано підтвердження, що вся необхідна виконавча документація була присутня під час проведення позапланової перевірки вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, а також не надано доказів, що оспорюваний наказ про скасування повідомлення про початок будівельних робіт, у зв`язку з виявленими порушеннями, винесений безпідставно.
Представник відповідача у підготовче засідання 31.03.2020 року не прибув, про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженням карантинних заходів.
Крім того, 14.01.2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_2 про вступ у справу третьої особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та обов`язки.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.01.2019 року заяву ОСОБА_2 задоволено та залучено його до участі у розгляді справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
01.02.2019 року до суду надійшов письмовий відзив на позов від третьої особи, у якому зазначено, що останній є співвласником квартири АДРЕСА_5 , в якому ОСОБА_1 в приміщенні АДРЕСА_1 здійснює будівельні роботи. Дані будівельні роботи виконуються позивачем громадським способом, без відповідної освіти, досвіду, ліцензії на виконання будівельних робіт, через що мешканці даного будинку неодноразово звертались до відповідача із заявами про заборону такого будівництва. Також, зазазначено, що до мешканців будинку за згодою на проведення будівельних робіт ніхто не звертався. Таким чином, третя особа вважає, що оскаржуваний наказ про скасування повідомлення про початок будівельних робіт, у зв`язку з виявленими порушеннями після проведення перевірки, прийнятий правомірно, відповідно до вимог діючого законодавства.
Третя особа у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно із ч. 5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
З урахуванням того, що представник відповідача та третя особа до цього кожного разу були присутні у судових засіданнях, наполягали на розгляді справи по суті, а також враховуючи запровадження на території м. Дніпро обмежувальних протиепідемічних заходів у зв`язку з поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, наявності достатніх доказів у матеріалах справи для вирішення спору по суті заявлених вимог, враховуючи надання пояснень представниками у справі в ході підготовчого провадження, суд ухвалив здійснити розгляд справи у письмовому провадженні, при цьому закрити підготовче провадження та перейти до розгляду справи по суті.
Згідно із ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 04.09.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кравченком О.О., набула у власність нежитлове приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_6 .
01.08.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на підставі звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 від 31.07.2018 року за вх. №Н-10/1 прийнято наказ №353п про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщення АДРЕСА_1 , у період з 06.08.2018 року по 16.08.2018 року, та видано направлення на проведення перевірки №548 від 06.08.2018 року.
У зв`язку з виробничою необхідністю, на підставі службової записки головного спеціаліста-інспектора управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрого Ю.О. від 15.08.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради видано наказ №393п від 17.08.2018 року, яким строк проведення позапланової перевірки продовжено на 2 робочих дні з 17.08.2018 року по 20.08.2018 року включно, та видано направлення на проведення перевірки №591-1 від 17.08.2018 року.
На підставі прийнятих наказів, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради у період з 06.08.2018 року по 20.08.2018 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщення АДРЕСА_1 .
- не надано технічні умови на проектування та будівництво зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж (теплопостачання, водопостачання та водовідведення), що є невід`ємною частиною вихідних даних для проектування;
- не погоджено віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) з проектною організацією;
- проект виконаний без отримання містобудівних умов та обмежень, що є невід`ємною частиною вихідних даних (акт приймання-передачі проектної документації датований 25.02.2018 року, тоді як містобудівні умови та обмеження датовані 26.02.2018 року),
чим порушено п. 1, 2 ч. 1, 2 ст. 29, ч. 1, 2 ст. 30, ч. 6 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3, 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45.
Також встановлено, що замовником ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), чим порушено п. 3 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2018 року;
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.08.2018 року, в якому викладено вимоги щодо зупинення виконання будь-яких будівельних робіт на об`єкті з 21.08.2018 року та усунення виявлених порушень у строк до 21.09.2018 року.
- відсутній журнал бетонних робіт;
- відсутні акти на закриття прихованих робіт (зведення внутрішніх стін з газобетонних блоків, улаштування дверних прорізів у несучих стінах);
- відсутні сертифікати якості на металлоконструкції, рам підсилення перерізів, електроди, бетон;
- виконане підсилення дверних перерізів не відповідає вимогам затвердженого робочого проекту (465/1-17-АС);
- у загальному журналі робіт не внесені записи про виконання робіт з розбирання існуючих конструкцій підлоги, стін, улаштування нових стін, прокладання внутрішньої системи опалення та каналізації;
- відсутні виконавчі схеми виконаних ремонтно-будівельних робіт, не підписані підрядником та не прийняті технаглядом та авторським наглядом;
- відсутні ліцензії на господарську діяльність з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками,
чим порушено п. 9 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», пп. б, г, д, ж п. 4.8, розділ 8, додаток А (обов`язковий), форма Б.3 додаток Б, В, Г (обовязкові) ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».
- протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2018 року;
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, в якому викладено вимоги щодо зупинення виконання будь-яких будівельних робіт на об`єкті з 21.08.2018 року та усунення виявлених порушень у строк до 21.09.2018 року;
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.08.2018 року, в якому викладено вимогу про усунення встановлених порушень на об`єкті у строк до 21.10.2018 року.
Крім того, 31.08.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради прийнято наказ №149/СК «По скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Листом від 04.09.2018 року № 9/1-424 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомило ОСОБА_1 про прийняття зазначеного наказу.
Позивач, не погодившись з вказаним наказом відповідача, звернулась до суду з даним позовом.
Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості винесення відповідачем наказу про скасування повідомлення про початок будівельних робіт.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Правовідносини з приводу видачі документів дозвільного характеру у сфері будівельної справи регламентуються приписами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про основи містобудування», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466 (далі - Порядок №466).
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно ч. 2 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Відповідно до ст. 14 Закону України «Про основи містобудування» до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать, зокрема, надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у випадках та відповідно до вимог, встановлених законом.
Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466).
Згідно абзацам 1, 4 п. 2 Порядку №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.
Абзацом 6 п. 2 Порядку №466 визначено, що реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр).
Згідно п. 4, п. 5 Порядку №466 підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).
Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Згідно пункту 11 Порядку №466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Під час розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 04.09.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кравченком О.О., є власником нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 на першому поверсі п`ятиповерхового житлового будинку та перебуває у стані реконструкції, яка передбачає пристрій додаткових промов (з посиленими металевими конструкціями) для розміщення квартир під житло, зміну існуючих вікон на металопластикові, утеплення зовнішніх стін з внутрішньої сторони будівлі та улаштування додаткових мереж для квартир.
Відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 7 Закону управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Частина 2 ст. 39-1 Закону передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.
З аналізу викладеного вбачається, що право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ньому недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення позапланової перевірки стало звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 від 31.07.2018 року за вх. №Н-10/1.
Таким чином, для призначення та проведення позапланової перевірки Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради мало законну підставу, зокрема передбачену п.6 ч. 1 ст. 41 Закону №3038 та п. 7 Порядку №553.
Щодо посилань позивача на безпідставність виявлених порушень та не правомірності вимог про їх усунення, суд зазначає наступне.
Так, позивач, не погоджуючись з встановленими відповідачем порушеннями та прийнятими приписами на їх виконання, звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом щодо визнання прийнятих приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.08.2018 року протиправними та їх скасування.
Отже, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2019 року є таким, що набрало законної сили.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Так, вказаним рішенням встановлено здійснення позивачем будівництва без належного документу, наявність якого необхідна для виникнення права розпочати будівельні роботи, а саме дозволу на виконання будівельних робіт.
Крім того, встановлено порушення ведення позивачем виконавчої документації, зокрема, відсутність журналу бетонних робіт, актів на закриття прихованих робіт, невнесення до загального журналу робіт запису про виконання робіт з розбирання існуючих конструкцій підлоги, стін, улаштування нових стін, прокладання внутрішньої системи опалення та каналізації, відсутність виконавчих схем виконаних ремонтно-будівельних робіт, відсутність ліцензії на господарську діяльність з будівництва об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками.
Щодо посилань позивача на той факт, що станом на час прийняття оскаржуваного наказу ще не сплинув строк виконання приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.08.2018 року, яким надано термін для усунення вимог містобудівного законодавства, суд зазначає, що такі твердження є помилковими, оскільки підставою прийняття оскаржуваного наказу стало зазначення позивачем при отриманні дозволу відомостей, які не відповідають дійсності, а не невиконання умов приписів, як вважає позивач.
За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, беручи до уваги доводи відповідача щодо правомірності прийняття спірного наказу, та те, що доводи позивача не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку про правомірність прийняття відповідачем оскаржуваного наказу, у зв`язку з чим підстави для задоволення позову відсутні.
Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні підстави для вирішення питання стосовно повернення судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець