Справа № 520/10657/19
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2020-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 р.Справа № 520/10657/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Панов М.М., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 31.01.20 року по справі № 520/10657/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2020 року відмовлено повністю в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позивач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права. Вказує, що суд першої інстанції безпідставно не прийняв до уваги твердження позивача про те, що відповідачем при здійсненні процедури притягнення до відповідальності та винесенні наказів були допущені порушення Закону. Вважає, що відповідачем безпідставно застосовано до нього крайній захід у вигляді звільнення зі служби.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.4 ст.229 КАС України не здійснювалось.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до вимог ст.308 КАС України та керуючись ст.229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що наказом ГУНП в Харківській області від 17.09.2019 №331 о/с позивач був звільнений зі служби за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України "Про Національну поліцію".

Цього ж дня на адресу позивача було направлено лист за вих. №6381/119-12/02-2019 та витяг з наказу.

18.09.2019 начальник відділу СУ полковник поліції М.Мовчан повідомив начальника ГУНП в Харківській області про те, що позивач йому повідомив про перебування на лікарняному з 16.09.2019.

23.09.2019 в управлінні кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області позивач отримав трудову книжку, витяг з наказу про звільнення та інші документи. Про що свідчить власноруч складена розписка.

23.09.2019 до ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_1 та копія довідки про тимчасову непрацездатність останнього у період часу з 16.09.2019 по 21.09.2019.

У зв`язку з цим ГУНП в Харківській області 24.09.2019 було видано наказ №336 о/с, яким внесено зміни в наказ про звільнення та позивач вважається звільненим з 24.09.2019.

24.09.2019 на адресу позивача було надіслано лист за вихідним №6559/119-12/01-2019 та витяг з наказу.

Підставою звільнення позивача став наказ ГУНП в Харківській області від 16.09.2019 №922 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області".

Не погоджуючись з зазначеними вище наказами Головного управління Національної поліції у Харківській області, позивач оскаржив їх до суду, а також просив поновити його на посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та правомірному застосуванні до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (надалі - Закон №580-VIII).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ст. 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як свідчать матеріали справи, підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України".

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006р. №3460-IV (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно з ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб.

Відповідно до ст. 12 Закону №580-VIII, поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Згідно з п. 1-3 ст. 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно - правових актів, посадових обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до ст. 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Принципи етики для працівників МВС визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016р. №1179 (надалі - Правила).

Відповідно до п. 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно зазначених Правил поліцейські повинні, зокрема: неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; неухильно дотримуватися антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законом України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції", та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно, і ввічливо.

Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий час, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Згідно з ч. 7 ст. 13 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ, звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь, накладаються начальниками, яким надано право прийняття на службу до органів внутрішніх справ, призначення на посаду, присвоєння спеціального звання.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, з метою належної організації заходів, спрямованих на захист прав і свобод людини, зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів внутрішніх справ, попередження надзвичайних подій за участю особового складу, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, а також підвищення ефективності роботи підрозділів кадрового забезпечення МВС України прийнято наказ 12.03.2013 №230 про затвердження Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, яка визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні.

Відповідно до п. 2.1, 2.2, 2.6 Інструкції підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, скоєння особою РНС адміністративного правопорушення.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Згідно з п. 5.1 - 5.4 Інструкції встановлено, що службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення.

Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування).

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.09.2019 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від 11.09.2019 №20291/119-24/01-2019 за підписом начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 (а.с. 66-67), у якому останній повідомляє про виявлені порушення службової дисципліни, що мають ознаки дисциплінарного проступку, з боку підлеглого йому заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Білопілля, Сумська область, освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 03.07.2019, спеціальний жетон НОМЕР_1 , діючих дисциплінарних стягнень не має, за місцем служби характеризується посередньо, що виразились у його відсутності на службі без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019.

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 11.09.2019 №1535 (а.с. 63) з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, було призначене проведення службове розслідування за обставинами, викладеними у рапорті начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 від 11.09.2019 №20291/119-24/01-2019.

Опитаний під час службового розслідування полковник поліції ОСОБА_2 у власному письмовому поясненні підтвердив інформацію, щодо відсутності капітана поліції ОСОБА_1 на службі без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019. Крім цього полковник поліції ОСОБА_2 у власному поясненні додав, що в період проходження служби на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 характеризується як особа, яка постійно потребує контролю та уваги з боку керівництва та має схильність до порушення службової дисципліни.

Відсутність капітана поліції ОСОБА_1 на службі 10.09.2019 та 11.09.2019 у своїх поясненнях підтверджують слідчі відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітани поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та старші слідчі відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області майори поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (а.с. 98-109, 236, 237)

Згідно з інформацією ВПС ГУНП в Харківській області капітану поліції ОСОБА_1 на підставі його рапорту від 09.08.2019 було надано частину щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2019 рік згідно зі ст. 93 Закону України "Про Національну поліцію" з 19.08.2019 до 09.09.2019 (наказ ГУНП в Харківській області від 14.08.2019 №297 о/с), тобто 10.09.2019 останній повинен був заступити на службу (а.с. 164).

Вивченням підстав перебування капітана поліції ОСОБА_1 у Індустріальному ВП ГУНП в Харківській області встановлено, що останній тимчасово виконував обов`язки за посадою заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу поліції Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області у такі періоди: з 07.03.2019 до 07.04.2019 відповідно до п. 1 (за вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України "Про Національну поліцію" (наказ ГУНП в Харківській області від 07.03.2019 №67 о/с); з 01.04.2019 до 03.06.2019 відповідно до п. 2 (за не вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України "Про Національну поліцію" на час перебування на лікарняному підполковника поліції ОСОБА_13 , заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області (наказ ГУНП в Харківській області від 09.04.2019 №97 о/с); з 03.06.2019 припинено тимчасове виконання обов`язків ОСОБА_1 за не вакантною посадою заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу поліції Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області, у зв`язку з виходом з лікарняного підполковника поліції ОСОБА_13 (наказ ГУНП в Харківській області від 04.06.2019 №162 о/с); з 03.06.2019 до 03.07.2019 відповідно до п. 1 (за вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України "Про Національну поліцію" (наказ ГУНП в Харківській області від 11.06.2019 №168 о/с).

Згідно з довідкою ДУ "ТМО МВС України по Харківській області" від 13.09.2019 №33/41-979, ОСОБА_1 з 10.09.2019 по 13.09.2019 на лікуванні в поліклініці та госпіталі ДУ "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області" не перебував.

Під час проведення службового розслідування було також встановлено, що згідно з довідкою завідувача канцелярії СУ ГУНП в Харківській області Літвіченко Ю.А. від 12.09.2019, капітан поліції ОСОБА_1 10.09.2019 та 11.09.2019 у канцелярії СУ ГУНП в Харківській області ніякої кореспонденції не отримував.

Разом з цим, факти відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 10.09.2019 та 11.09.2019 підтверджується поясненнями начальника відділу розслідування загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 , слідчих відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітанами поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та старших слідчих відділу цього ж відділу майорами поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

При проведенні службового розслідування від надання будь-яких пояснень за фактом інформації, викладеної у рапорті полковника поліції ОСОБА_2 , заступник начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України. Про своє можливе перебування на лікарняному нічого не повідомляв.

Обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , в ході службового розслідування встановлено не було.

Отже, службовим розслідуванням встановлено та підтверджено факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни.

Відповідно до п. 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Так, 13.09.2019 дисциплінарною комісією підписано висновок службового розслідування.

Згідно з пп. 2, 3 резолютивної частини вказаного висновку дисциплінарна комісія вирішила, що факти відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019 такими, що знайшли своє підтвердження, та за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі 10.09.2019 та 11.09.2019 без поважних причин, тобто скоєнні прогулів, заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 вважає за необхідне звільнити зі служби в поліції.

Відповідно до п. 9 розділу VI Порядку № 893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

16.09.2019 начальник ГУНП в Харківській області затвердив висновок службового розслідування відносно ОСОБА_1 і погодився із дисциплінарним стягненням, запропонованим дисциплінарною комісією.

Так, за результатами службового розслідування наказом ГУНП в Харківській області від 16.09.2019 №922 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області" за вчинення прогулу 10.09.2019 та 11.09.2019, що є порушенням службової дисципліни, а саме недотриманням вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію" в частині професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту у частині дотримання правил внутрішнього розпорядку до заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На підставі зазначеного наказом ГУНП в Харківській області від 17.09.2019 №331 о/с позивач був звільнений зі служби за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України "Про Національну поліцію".

З наведеного вбачається, що при прийнятті рішення про звільнення зі служби в органах Національної поліції ОСОБА_1 . Головне управління Національної поліції в Харківській області діяло виключно у межах повноважень та у спосіб, що встановлені чинним законодавством.

Процедура звільнення, визначена Дисциплінарним статутом та Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань була дотримана у повному обсязі, жодних порушень прав та законних інтересів позивача не допускалося.

Стосовно співмірності дисциплінарного стягнення вчиненому дисциплінарному проступку, колегія суддів погоджується із твердження суду першої інстанції та зазначає наступне.

В силу ч. 6 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в національній поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

За змістом ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, колегія суддів підтримує висновки суду першої інстанції про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та правомірному застосуванні до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає призначене дисциплінарне стягнення пропорційним вчиненому дисциплінарному проступку, таким що застосоване у відповідності із вимогами ст. ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, ст. 18 Закону України "Про національну поліцію".

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2020 року по справі № 520/10657/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич

Повний текст постанови складено 03.04.2020 року