Справа № 520/2772/2020
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2020-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

02.04.2020 року справа №520/2772/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Тітова О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ПФУ в Харківській області щодо неперерахування та не проведення ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , виплати з 25 квітня 2019 пенсії інваліда війни та учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС під час виконання військової служби, обчисленої виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 та Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19, щомісячно - у розмірі 20865грн.(4173 х 5) та починаючи з 1 січня 2020 року у розмірі 23615грн.(4723 X 5) з урахуванням виплачених сум, і в подальшому виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року довічно;

- визнати протиправними дії щодо нарахування ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , з 25 квітня 2019р. пенсії інваліда війни та учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС під час виконання військової служби на підставі підзаконного акту Постанови КМУ від 26.06.2019 №543 виходячи з розрахунку середнього заробітку у співвідношенні до відсотка втрати працездатності, в супереч частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 та Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.08.2019р. у справі № 520/5803/19 щодо обчислення виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року;

- визнати незаконним та таким що не відповідає нормі частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 та Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19 акт індивідуальної дії Головного управління ПФУ в Харківській області - Розпорядженню дата-час розрахунку: 19.08.2019 14:25, Ізюмське об`єднане управління ПФУ Рішення 77 Заявник ОСОБА_1 , про перерахунок пенсії у розмірі з розрахунку середнього заробітку у співвідношенні до відсотка втрати працездатності на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №543;

- зобов`язати Головне управління ПФУ в Харківській області вчинити дії та провести ОСОБА_1 нарахування та виплати з 25 квітня 2019 пенсії інваліда війни та учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС під час виконання військової служби, обчисленої виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 та Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі № 520/5950/19, щомісячно - у розмірі 20865 грн. (4173 х 5) та починаючи з 1 січня 2020 року у розмірі 23615 грн.(4723 х 5) з урахуванням виплачених сум, і в подальшому виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року довічно;

- зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення та допустити негайне виконання рішення суду.

В обґрунтування позову зазначив, що згідно до норми частини 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", Рішення Конституційного Суду України та на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 №520/5950/19 перерахунок та виплата державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок Чорнобильської катастрофи, повинні здійснюватись виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року, у розмірі 20865,00 грн. (4173 грн. х 5) та починаючи з 01.01.2020 у розмірі 23615,00 грн. (4723 грн. х 5).

Проте, відповідач на виконання рішення суду, здійснив перерахунок пенсії позивача відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210, зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 №543.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідач відзив на позов не подав.

Згідно із частиною шостою статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено.

Скасовано рішення Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №67 від 28.05.2019, яке винесено відносно ОСОБА_1 .

Зобов`язано Ізюмське об`єднане управління Пенсійного фонду України в Харківській області провести ОСОБА_1 з 25.04.2019 року перерахунок пенсії, виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, у відповідності до положення ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», та провести відповідні виплати (з урахуванням сплачених раніше сум пенсії).

Судове рішення набрало законної сили 08.08.2019.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.09.2020 замінено сторону виконавчого провадження з Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Як вбачається з матеріалів доданих до позовної заяви, на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.08.2019 у справі №520/5950/19 Ізюмське об`єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області 19.08.2019 здійснило перерахунок пенсії ОСОБА_1 , що підтверджується рішенням №77 (а.с. 9, на з/ст). Листом від 16.12.2019 №4696/02.10-20 відповідач надав відповідь на звернення позивача, направивши розпорядження про перерахунок пенсії, обґрунтування розрахунку пенсії та відповідь до відділу примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у Харківській області від 15.11.2019 №3933/04.9-20.

Не погоджуючись з розрахунком перерахунку пенсії, позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Суд зазначає, що у даній справі, предметом спору є правомірність дій відповідача під час виконання рішення суду щодо проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії, виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, у відповідності до положення ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» та здійснення відповідних виплат.

Як встановлено судом, відповідачем на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19 прийнято рішення (розпорядження) №77, дата розрахунку: 19.08.2019, про перерахунок пенсії позивача, отже спірні правовідносини виникли у зв`язку із неналежним виконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду, що набрало законної сили.

Фактично при розгляді даного позову суд має дослідити і перевірити порядок виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19 та правомірність вчинення дій відповідача щодо перерахунку пенсії виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Суд зазначає, що приписами ст. 129-1 Конституції України встановлено, що держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч.2 ст.14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Положеннями ст. 370 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Суд зазначає, що Конституційний Суд України, розглядаючи справу N 1-7/2013 у Рішенні від 26.06.2013 року, звернув увагу, що вже неодноразово зазначав про те, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 року N 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 року N 11-рп/2012).

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в пункті 40 рішення у справі "Горнсбі проти Греції" зазначив, що право на суд було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави допускала невиконання остаточного та обов`язкового судового рішення на шкоду одній зі сторін.

Якщо адміністративний (виконавчий) орган відмовляється виконувати, не виконує чи затягує виконання судового рішення, то передбачені статтею 6 гарантії, які забезпечуються стороні на етапі судового розгляду справи, фактично втрачають свій сенс (рішення у справі "Піалопулос та інші проти Греції", пункт 68).

Конституційний Суд України бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в рішенні у справі "Шмалько проти України" від 20.07.2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (п. 43).

Право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.

Отже, обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили.

Таким чином, у відповідності до зазначених правових норм, зокрема, Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19/19 є обов`язковим до виконання на всій території України.

Саме з метою належного захисту прав щодо виконання судових рішень законодавцем нормативно врегулювано питання судового контролю за виконанням рішень в адміністративних справах, зокрема, одним із способів судового контролю є порядок визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.

Особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду (ч. 1 ст.383 КАС України).

Зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

З огляду на вищенаведене, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, за КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.

З адміністративного позову вбачається, що фактичною підставою для звернення до суду із даними вимогами, слугував факт прийняття розпорядження (рішення) відповідачем №77 від 19.08.2019, на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 у справі №520/5950/19, яким здійснено перерахунок пенсії позивача.

Тобто, заявлені позовні вимоги стосуються саме порядку виконання судового рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в даному випадку, новий спір не виник, а має місце спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, але на стадії виконання судового рішення.

Відповідно, якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача на виконання вищевказаного судового рішення порушувалися його права, свободи чи інтереси, то він повинен звернутись до суду в порядку судового контролю за виконанням рішення.

Відтак, вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, в окремому позовному провадженні не розглядаються.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України, суд закриває провадження у справі якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Згідно ч. 2 ст. 238 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що в даному випадку наявне рішення суду, що набрало законної сили, яким вирішено спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, отже, новий спір не виник, а має місце спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, але на стадії виконання судового рішення, через що наявні правові підстави для закриття провадження у справі відповідно до п.4 ч.1 ст.238 КАС України.

Зазначена правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду викладеним в постановах від 20.02.2019 у справі №806/2143/15, а також від 03.04.2019 по справі №820/4261/18.

Відповідно до ч.2 ст.239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись положеннями ст.ст.5, 47, 126, 142, 183, 189, 194, 205, 229, 238, 239, 248, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.М. Тітов