Справа № 147/1246/17
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 147/1246/17

Головуючий у 1-й інстанції: Дудіков А.В.

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

01 квітня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Іваненко Т.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 21 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сільського голови Ново-Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області Мороз Ніни Пилипівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до сільського голови Ново-Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області Мороз Н.П., в якому просив:

-визнати протиправною бездіяльність сільського голови, що полягає у неналежному розгляді та ненаданні відповіді на заяву від 13.05.2017;

-постановити окрему ухвалу стосовно правоохоронних органів для притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за бездіяльність.

Ухвалою Тростянецького районного суду від 21 січня 2020 року адміністративний позов залишено без розгляду з підстав, визначених ч.5 ст.205 та п.4 ч.1 ст.240 КАС України.

Не погодившись із вказаною ухвалою, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції в процесі розгляду справи допущено ряд процесуальних порушень, зокрема безпідставно затягувався її розгляд.

18.03.2020 від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання вказала на безпідставність доводів апеляційної скарги, у зв`язку із чим просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, однак подали через канцелярію суду заяви про розгляд справи без їх участі.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Із матеріалів справи слідує, що ухвалою Тростянецького районного суду від 14.12.2017 (суддя Волошин І.А.) відкрито провадження у даній справі та призначено справу до попереднього судового засідання на 14 годину 17 січня 2018 року.

Ухвалою від 17 січня 2018 року у судовому засіданні оголошено перерву до 21 січня 2018 року.

21.02.2018 справа знята з розгляду в зв`язку з відпусткою судді та перенесено розгляд на 29.03.2018.

29.03.2018 розгляд справи відкладено до 16.05.2018, а в подальшому, на підставі заяви відповідача-до 25.06.2018.

Розпорядженням Тростянецького районного суду №212 від 23.06.2018 призначений повторний автоматизований розподіл справи №147/1246/17, оскільки суддю ОСОБА_3 звільнено в зв`язку з поданням заяви про відставку.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.06.2018 призначення судді не відбулося в зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Тільки 07.02.2019 на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено суддю Дудікова А.В. та вилучено суддю Волошина І.А.

Ухвалою судді Дудікова А.В. від 20.02.2020 вищезазначену справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання на 02.04.2019.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 126 повістка про виклик до суду отримана позивачем 27.02.2019, а відповідачем-15.03.2019 (рекомендоване повідомлення № 241).

Однак, 02.04.2019 судове засідання не відбулось в зв`язку з неявкою сторін, а тому розгляд справи відкладено до 11:30 04.06.2019 року, про що позивача повідомлено повісткою, яка отримана останнім 08.04.2019.

04.06.2019 ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Дудікова А.В. від розгляду даної справи.

Ухвалою Тростянецького районного суду від 04.06.2019 заяву позивача визнано необгрунтованою, провадження у справі зупинено та передано справу для вирішення питання про відвід до Ладижинського міського суду.

Ухвалою Ладижинського міського суду від 08.07.2019 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дудікова А.В.

Ухвалою Тростянецького районного суду від 29.07.2019 поновлено провадження у даній справі та призначено до підготовчого судового засідання на 11 год. 30 хв. 16.09.2019.

Судову повістку позивачем отримано 30.07.2019, що підтверджується наявною у справі розпискою.

В зв`язку з неявкою ОСОБА_1 в судове засідання, призначеного на 16.09.2019, розгляд справи відкладено на 11 год. 30 хв. 05.11.2019 та визнано явку позивача в судове засідання обов`язковою.

Повістка отримана позивачем 02.10.2019, однак справу знято з розгляду в зв`язку з відрядженням судді Дудікова А.В. та відкладено до 11.12.2019, про що ОСОБА_1 був повідомлений 09.11.2019 (рекомендоване повідомлення про вручення № 127).

В зв`язку з неявкою позивача, відкладено підготовче судове засідання до 14 години 21 січня 2020 року, про що останнього повідомлено 16.12.2019.

27.12.2019 ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді Дудікова А.В. мотивовану тим, що останній безпричинно зволікає з розглядом справи та ігнорує клопотання заявлені позивачем, яка протокольною ухвалою від 21.01.2020 залишена без розгляду.

Також, 21.01.2020 судом винесено ухвалу про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 .

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду відповідно до ч.5 ст.205 та п.1 ч.1 ст.240 КАС України, оскільки неявка позивача перешкоджає розгляду даної справи.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції та надаючи правову оцінку обставинам справи, виходить зі слідуючого.

Статтею 55 Конституції України регламентовано, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За визначенням частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі-Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Передбачене статтею 6 Конвенції право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

За правилами частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 ч.1 ст. 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, згідно норм ч.5 ст. 205 та п. 4 ч.1 ст. 240 КАС України серед підстав для застосування передбаченого цими статтями наслідку виокремлено як альтернативні: неявка позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання.

Водночас, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Частиною 9 ст. 205 КАС України визначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники не з`явилися у судове засідання, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, на підставі наявних у ній доказів. У разі якщо наявних у справі доказів та матеріалів достатньо і неявка позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи, не перешкоджає такому її розгляду, суди повинні приймати рішення по суті спору.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою в постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 826/10538/17, від 18 жовтня 2019 року у справі №823/1309/18 та від 27 лютого 2020 року у справі №500/184/19.

Так, суд першої інстанції зазначає, що неявка позивача в судове засідання перешкоджає розгляду даної справи, оскільки є необхідним з`ясувати саме у позивача ряд питань щодо порушення саме його прав та/або інтересів оскарженою бездіяльністю. Окрім того, у позовній заяві ОСОБА_1 не висловив бажання про розгляд справи без його участі та заявив клопотання про допит свідків.

Оскільки ухвала про визнання явки позивача обов`язковою приймалася судом першої інстанції протокольно під час судового розгляду 16.09.2019, колегією суддів досліджено матеріали звукозапису судового даного судового засідання.

Як встановлено із технічного запису, представником відповідача надано суду першої інстанції в якості доказів копії постанови від 28.12.2018 та додаткової постанови від 13.03.2019 Сьомого апеляційного адміністративного суду по справі №147/332/18, в зв`язку чим суд визнав необхідним визнати обов`язкою явку позивача.

Як слідує зі змісту судового рішення від 28.12.2018, у справі №147/332/18 ОСОБА_1 оскаржується бездіяльність сільського голови Мороз Н.П. щодо нереєстрації звернення ОСОБА_1 від 15.11.2017 "Про намір очолити комунальне підприємство".

Відносно додаткової постанови від 13.03.2019, то останньою вирішувалося питання стосовно судових витрат по справі №147/332/18.

Разом з тим, ні з технічного запису, ні з ухвали від 21.01.2020 не зрозуміло, які саме питання по справі №147/1246/17, предметом спору в якій є бездіяльність відповідача щодо неналежного розгляду звернення позивача від 13.05.2017 про організацію перевірки торгової точки, розташованої по АДРЕСА_3 , підлягають з`ясуванню у позивача, в зв`язку з наявністю судових рішень по справі №147/332/18, зокрема додаткової постанови від 13.03.2019.

Слід зазначити, що в процесі розгляду справи, сторонами на підтвердження своїх доводів надавалось суду ряд інших доказів, однак судом першої інстанції не наведено підстав, які б свідчили про те, що розгляд справи неможливий за наявними у справі матеріалами.

Таким чином, оскаржуване судове рішення суду першої інстанції не містить конкретного обгрунтованого висновку щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача.

Наявність клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, в зв`язку з тим, що справу неможливо розглянути без участі позивача, не може бути єдиною та беззаперечною підставою для залишення позову без розгляду.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Як було зазначено вище, 27.12.2019 позивачем подано заяву про відвід судді Дуднікова А.В. від розгляду справи № 147/1246/17, яку він просить розглянути без його участі.

Частиною третьою ст.39 КАС України суду надано право залишення без розгляду повторної заяви про відвід без виходу до нарадчої кімнати за умови, якщо вона подана з тих самих підстав, що і первинна.

Вказану заяву протокольною ухвалою від 21.01.2020 року залишено без розгляду.

Колегія суддів не досліджує мотиви заяв про відвід судді Дуднікова А.В., поданих ОСОБА_1 , оскільки останні не є предметом апеляційного розгляду, однак звертає увагу, що за правилами ч.11 ст.40 КАС України, питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви.

Отже у позивача, який мав об`єктивні сподівання, що заява від 27.12.2019, яку окрім іншого останній просив розглянути без його участі, обов`язково буде розглянута до початку розгляду справи по суті, не маючи відомостей щодо її розгляду, були підстави вважати, що розгляд справи 21.01.2020 не відбудеться, оскільки ще не розглянуто заяву про відвід.

З огляду на вищезазначене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, не в повній мірі з`ясувавши наведених обставин, дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду.

Щодо доводів відповідача про те, що прохальна частина апеляційної скарги не містить вимог стосовно прийняття рішення за результатами апеляційної скарги, то колегія суддів вважає, що такий недолік апеляційної скарги не може бути підставою для відмови в її задоволенні, оскільки за нормами ст.320 КАС України, у разі скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому розгляду справи, суд апеляційної інстанції вправі прийняти лише одне рішення-направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно статті 242 КАС України рішення суду повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За правилами частини першої статті 320 КАС України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 39, 40, 205, 240, 242, 243, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 21 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сільського голови Ново-Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області Мороз Ніни Пилипівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії скасувати.

Справу направити до Тростянецького районного суду Вінницької області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Іваненко Т.В.