Справа № 540/260/20
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2020-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/260/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та землекористування Управління містобудування та архітектури Херсонської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до департаменту містобудування та землекористування Управління містобудування та архітектури Херсонської міської ради (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною відмову відповідача від 11.12.2019 № 114-38133-22 щодо присвоєння окремої поштової адреси домоволодінню АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати відповідача погодити окрему поштову адресу домоволодінню АДРЕСА_1 саме: АДРЕСА_2 .

Ухвалою від 06.02.2020 у справі відкрите спрощене позовне провадження, учасникам наданий строк для подання заяв по суті справи, судове засідання призначене на 05.03.2020 о 09:30 год.

Ухвалою від 05.03.2020 розгляд справи відкладений на 24.03.2020 о 09:30 год, витребувані додаткові докази у справі.

Позовна заява обґрунтована тим, що у власності ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 31.05.2001 перебуває 17/100 частин домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з позивачем спільну часткову власність на даний об`єкт нерухомого майна мають ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які володіють 62/100 частин вказаного домоволодіння. Право власності на 21/100 частин домоволодіння належить ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 05.05.2014 визначено порядок користування земельною ділянкою домоволодіння АДРЕСА_1 , виділивши у користування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 земельну ділянку площею 1086 кв. м., у користування ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - 367 кв. м. Крім того, рішенням Апеляційного суду Херсонської області від 01.03.2016, у власність ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 виділено в натурі 81/100 частин окремо розташованих приміщень, будівель та споруд домоволодіння АДРЕСА_1 Натомість, у власність ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 виділено 19/100 частин окремо розташованих приміщень, будівель та споруд домоволодіння АДРЕСА_1 . 05.12.2019 співвласники 81/100 частин домоволодіння звернулись до відповідача з клопотанням про присвоєння окремої поштової адреси домоволодінню, утвореному в результаті поділу домоволодіння існуючого під АДРЕСА_1. Відповідач листом від 11.12.2019 № 114-38133-22 відмовив у зміні адреси нерухомого майна з підстави подання не повного пакету документів, визначених п. 21 Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 №367, а саме: не надання документів, які б свідчили про припинення спільної часткової власності заявників-співвласників. Позивач не погоджується з прийнятим рішенням, зазначає, що надав всі необхідні документи, а припинення права спільної часткової власності і виділення їх в окрему власність на підставі ст. 364 ЦК України з визначенням відповідних об`єктів здійснене рішенням Апеляційного суду Херсонської області від 01.03.2016 у справі № 668/1305/15-ц. Також вказане рішення зазначає про те, що у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. На підставі викладеного, позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

23.03.2020 позивач заявив клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

04.03.2020 відповідач надіслав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог, просить відмовити у їх задоволенні в повному обсязі, у зв`язку з таким. Відповідач розглянув заяву ОСОБА_1 від 05.12.2019 № 114-38133-22, зареєстровану відділом адміністративних послуг виконавчого комітету Херсонської міської ради про зміну адреси об`єкта нерухомого майна по АДРЕСА_1 та встановив, що відповідно до правовстановлюючих документів та згідно з інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, об`єкт нерухомого майна по АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 . Спільна часткова власність вказаних осіб рішенням суду не припинена, будь-яких інших документів, які б про це свідчили, заявниками не надано. Отже, всі співвласники домоволодіння АДРЕСА_1 мають однакові права та обов`язки щодо користування, володіння та розпорядження майном, визначеним правовстановлюючим документом, за вказаною адресою. Відтак, подання заяви не всіма співвласниками порушуватиме права інших осіб. Пунктом 21 Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктами будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 №367 передбачено, що для зміни адреси об`єкта нерухомого майна у разі об`єднання, поділу об`єкта нерухомого майна або виділення частки з об`єкта нерухомого майна, подаються встановлені документи. Відповідно до п. 23 абз. 1 Тимчасового порядку підставами для відмови у зміні адреси об`єкта нерухомого майна за заявою власника (співвласника) об`єкта нерухомого майна (його представника) про зміну адреси є: подання неповного пакету документів, визначених пунктом 21 цього Порядку. Зазначені обставини стали підставою для відмови ОСОБА_1 у зміні адреси нерухомого майна по АДРЕСА_1 . На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позову повністю.

Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, відповідач не забезпечив явку представника у судове засідання, не повідомивши про причини неявки та не надавши заяви про відкладення розгляду справи за поважних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки ( п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України).

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (ч. 9 ст. 205 КАС України).

Таким чином, суд розглядає справу в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Відповідно до договору дарування від 31.05.2001, зареєстрованому в реєстрі за №2895, дарувальник - ОСОБА_10 подарував обдаровуваному - ОСОБА_1 17/100 домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 1392,6 кв. м.

Згідно з договором дарування від 17.08.2007, зареєстрованому в реєстрі за № 2843, дарувальник - ОСОБА_11 подарувала обдаровуваній - ОСОБА_12 23/100 домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.12.2012 ОСОБА_4 успадкувала від ОСОБА_13 8/100 домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24.06.2010, зареєстрованого в реєстрі за № 1132, ОСОБА_3 успадкувала від ОСОБА_14 . 31/100 домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05.11.2019 № 187556096, решта 21/100 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 належить: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Заочним рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 05.05.2014 у справі № 668/14327/13-ц задоволений позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визначення порядку користування земельною ділянкою. Суд виділив у користування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 земельну ділянку площею 1086 кв. м, а також виділено у користування ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 земельну ділянку площею 367 кв. м, в тому числі під забудовою, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочним рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 11.08.2015 у справі № 668/1305/15-ц відмовлено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у задоволені позову до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про поділ в натурі домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Апеляційного суду Херсонської області від 01.03.2016 у справі №668/1305/15-ц, скасоване заочне рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 11.08.2015 та ухвалене нове рішення, яким задоволений позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виділ частини будинку в натурі. Виділено в натурі у власність ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з сумарною часткою 79/100 частин відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи експерта ОСОБА_15 від 25.01.2016 № 74/2015 приміщення, будівлі та споруди домоволодіння АДРЕСА_1 , що становлять у загальній вартості домоволодіння 81/100 частини. У власність ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 виділено в натурі сумарною часткою 21/100 частин відповідно до висновку додаткової судової будівельно технічної експертизи експерта ОСОБА_15 від 25.01.2016 № 74/2015 приміщення, будівлі та споруди домоволодіння АДРЕСА_1 , що становлять у загальній вартості домоволодіння 19/100 частини.

Так, у рішенні Апеляційного суду Херсонської області від 01.03.2016 у справі №668/1305/15-ц суд зазначає таке: "…Відмовляючи позивачу в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що виділ в натурі частки із спільного майна має здійснюватися за згодою всіх співвласників, а представником позивачів не надано доказів того, що відповідачами надано згоду на поділ майна в натурі.

Однак, з таким висновком суду повністю погодитися не можна, оскільки до нього він дійшов з порушенням норм матеріального і процесуального права, що згідно п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 364 ЦК України: співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності (ч.1); якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання (ч.2).

Таким чином, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається.

На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності, у разі поділу (ст. 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду про необхідність одержання згоди відповідачів на поділ будинку в натурі, оскільки це суперечить положенням як ст.ст. 364, 367 ЦК України, так і ст. 3 ЦПК України, яка передбачає право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав…".

05.12.2019 ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулися до Центру надання адміністративних послуг м. Херсона з заявою (вх. № 114-38133-22) про зміну адреси об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку з поділом об`єкту.

11.12.2019 відповідач надіслав заявникам лист № 114-38133-22, яким відмовив у зміні адреси нерухомого майна по АДРЕСА_1 у зв`язку з тим, що спільна часткова власність вказаних осіб рішенням суду не припинена, будь-яких інших документів, які б про це свідчили, заявниками не надано. Відтак, всі співвласники домоволодіння АДРЕСА_1 мають однакові права та обов`язки щодо користування, володіння та розпорядження майном, визначеним правовстановлюючим документом, за вказаною адресою. А тому, подання заяви не всіма співвласниками порушуватиме права інших осіб.

Також відповідач зазначив, що в разі подання документів особисто представником заявника додатково пред`являється примірник оригіналу документа, що засвідчує його повноваження. Згідно із п. 23 Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, зареєстрованого постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 № 367, підставами для відмови у зміні адреси об`єкта нерухомого майна за заявою власника (співвласника) об`єкта нерухомого майна (його представника) про зміну адреси є подання неповного пакету документів, визначених п. 21 цього Порядку.

Надаючи оцінку законності відмови ОСОБА_1 у зміні адреси нерухомого майна, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI)

Відповідно до ч. 5 ст. 26-3 Закону № 3038-VI адреса присвоюється, змінюється, коригується, анулюється, зокрема, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради. У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.

Згідно із ч. 9 ст. 26-3 Закону № 3038-VI адреса вважається зміненою, присвоєною, анульованою з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її коригування.

Процедуру присвоєння та зміни адреси об`єкта будівництва та об`єкта нерухомого майна визначає Тимчасовий порядок реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, зареєстрованого постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 № 367 (далі - Порядок № 367).

Відповідно до п. 6 Порядку № 367 рішення про присвоєння або зміну адреси об`єкта будівництва, об`єкта нерухомого майна відповідно до цього Порядку приймає уповноважений орган містобудування та архітектури (далі - уповноважений орган з присвоєння адреси).

Уповноваженому органу з присвоєння адреси забороняється вимагати від замовника будівництва не передбачені цим Порядком документи для прийняття рішення про присвоєння та зміну адреси об`єкта нерухомого майна (п. 7 Порядку № 367).

Підставами для зміни адреси об`єкта нерухомого майна, зокрема, є об`єднання, поділ об`єкта нерухомого майна, виділення частки з об`єкта нерухомого майна (п. 19 Порядку №367).

Пунктом 20 Порядку № 367 передбачено, що уповноважений орган з присвоєння адреси протягом 30 календарних днів з дня настання обставин, визначених абзацами другим - четвертим та абзацом шостим пункту 19 цього Порядку приймає рішення, зокрема, про зміну відповідного реквізиту адреси об`єкта нерухомого майна; забезпечує внесення інформації про зміну реквізиту адреси об`єкта нерухомого майна до реєстру адрес.

Відповідно до п. 21 Порядку № 367 для зміни адреси об`єкта нерухомого майна у разі об`єднання, поділу об`єкта нерухомого майна або виділення частки з об`єкта нерухомого майна (крім квартири, житлового або нежитлового приміщення тощо), подаються такі документи, копії, яких засвідчуються власником (співвласником) (його представником) :

- заява власника (співвласників) об`єкта нерухомого майна про зміну адреси із зазначенням раніше присвоєної адреси об`єкта нерухомого майна, відомостей про документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна до його об`єднання, поділу або виділення частки, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб);

- документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна до його об`єднання, поділу або виділення частки, - якщо право власності на об`єкт не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

- документ, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта (крім випадків, коли об`єкт нерухомого майна створюється шляхом поділу, об`єднання або виділення без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення), - якщо такий документ не внесений до єдиного реєстру документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів;

- технічний паспорт на новостворений об`єкт нерухомого майна.

Пунктом 22 Порядку № 367 визначено, що документи для зміни адреси об`єкта нерухомого майна подаються власником (співвласником) (далі - заявник) об`єкта нерухомого майна (його представником) відповідно до частини першої та абзацу другого частини четвертої статті 9 Закону України "Про адміністративні послуги". У разі коли документи подаються особисто, заявник пред`являє документ, що посвідчує його особу. У разі подання документів особисто представником заявника додатково пред`являється примірник оригіналу документа, що засвідчує його повноваження.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про адміністративні послуги" від 06.09.2012 № 5203-VI (далі-Закон № 5203-VI) адміністративні послуги надаються суб`єктами надання адміністративних послуг безпосередньо або через центри надання адміністративних послуг. Порядок та вимоги інтеграції інформаційних систем державних органів та органів місцевого самоврядування з Єдиним державним порталом адміністративних послуг затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері надання адміністративних послуг, спільно з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері розвитку електронного урядування.

Письмова заява може бути подана суб`єкту надання адміністративної послуги особисто суб`єктом звернення або його представником (законним представником), надіслана поштою, а в разі надання адміністративних послуг в електронній формі - через Єдиний державний портал адміністративних послуг, у тому числі через інтегровані з ним інформаційні системи державних органів та органів місцевого самоврядування (абз. 2 ч. 4 ст. 9 Закону № 5203-VI).

Пунктом 23 Порядку № 367 передбачено підстави для відмови у зміні адреси об`єкта нерухомого майна за заявою власника (співвласника) об`єкта нерухомого майна (його представника) про зміну адреси: подання неповного пакету документів, визначених пунктом 21 цього Порядку; виявлення недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його представником; подання заяви до уповноваженого органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території. Відмова у зміні адреси об`єкта нерухомого майна з підстав, не передбачених цим пунктом, не допускається.

Повідомлення про відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна з обґрунтуванням підстав такої відмови надсилається (надається) заявнику та оприлюднюється на офіційному веб-сайті (за наявності) уповноваженого органу з присвоєння адреси у строк, встановлений для прийняття рішення про зміну адреси (п. 24 Порядку № 367).

За відсутності підстав для відмови у зміні адреси об`єкта нерухомого майна уповноважений орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про зміну адреси об`єкта нерухомого майна: приймає рішення про зміну адреси, яке повинно містити відомості про попередню адресу; оприлюднює рішення про зміну адреси об`єкта нерухомого майна на своєму офіційному веб-сайті (за наявності); забезпечує внесення інформації про зміну адреси об`єкта нерухомого майна до реєстру адрес; видає (надсилає рекомендованим поштовим відправленням) заявнику (його представнику) рішення про зміну адреси об`єкта нерухомого майна в паперовій формі (п. 26 Порядку № 367).

Аналізуючи наведені вище положення Порядку № 367, суд дійшов висновку, що орган виконавчої влади уповноважений на зміну адреси нерухомого майна може відмовити у зміні адреси у разі: подання неповного пакету документів, визначених п. 21 Порядку; виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його представником; подання заяви до уповноваженого органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території.

Відповідач у листі-відмові від 11.12.2019 року зазначає, що заявниками на надано документів, які б свідчили про припинення їх спільної часткової власності, рішенням суду спільна часткова власність також не припинена. З метою дотримання прав всіх співвласників, заява про зміну адреси повинна бути подана всіма співвласниками.

Суд зазначає, що вимоги до подання заяви про зміну адреси нерухомого майна не передбачають необхідність подання такої заяви всіма співвласниками.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як зазначено вище, рішенням Апеляційного суду Херсонської області від 01.03.2016 у справі № 668/1305/15-ц встановлено, що у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається.

Таким чином, суд відмічає, що в результаті виділу в натурі у власність приміщень, будівель та споруд домоволодіння АДРЕСА_1 , припинена спільна власність на майно між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та між ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Варто відмітити, що за змістом п. 19 Порядку № 367 підставами для зміни адреси об`єкта нерухомого майна є виділення частки з об`єкта нерухомого майна.

Згідно із службовою запискою директора КП "Геополіс" від 15.03.2017 № 3/15-17 поданої відповідачу, на підставі п. 4.3 "Порядку присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості, розташованим на території м. Хересна", затвердженого рішенням міської ради від 09.08.2012 № 744 та наданих правових і технічних документів, домоволодінню ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_16 можливо присвоїти поштову адресу: АДРЕСА_2 , а домоволодінню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 можливо присвоїти поштову адресу: АДРЕСА_1 .

Відтак, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 вправі самостійно подати заяву про зміну адреси (присвоєння іншої) виділеного їм у натурі майна, без порушення прав співвласників іншої частки майна, у зв`язку з тим, що поштова адреса домоволодіння, виділеного в натурі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 залишиться незмінною - АДРЕСА_1 .

Суд зазначає, що до відповідача звернулися всі співвласники виділеного у натурі майна - 81/100 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ), у зв`язку з чим є безпідставними посилання відповідача на те, що заява про зміну адреси нерухомого майна подана не всіма співвласниками.

Разом з тим, суд не бере до уваги посилання відповідача у листі-відмові від 11.12.2019 на порушення позивачем п. 22 Порядку № 367, оскільки крім зазначення норми права, відповідач у своїй відмові не вказує, в чому саме полягає порушення. Водночас, посилаючись у відмові на подання неповного пакету документів, відповідач не зазначив, які саме документи не подані позивачем та іншими заявниками.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання вимог частин 1, 2 статті 77 КАС України відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних та достатніх доказів наявності підстав для відмови позивачу у зміні адреси нерухомого майна.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС визначено перелік критеріїв, на відповідність яким суд повинен перевірити рішення (дії, бездіяльність) суб`єкта владних повноважень у справах про їх оскарження.

Таким чином суд вважає, що відповідач, відмовляючи позивачу у зміні адреси, діяв необґрунтовано, не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відтак такі дії відповідача не відповідають критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

За таких обставин суд дійшов висновку про протиправність відмови відповідача у зміні адреси домоволодіння АДРЕСА_1 , відтак вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання відповідача змінити адресу домоволодіння, утвореного в результаті виділення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в натурі частки із домоволодіння по АДРЕСА_1 .

З огляду на викладене вище, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі.

Розподіл судових витрат суд здійснює за правилами ч. 1 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною відмову Департаменту містобудування та землекористування Управління містобудування та архітектури Херсонської міської ради (, 73000, просп. Ушакова, 37) від 11.12.2019 № 114-38133-22 щодо зміни адреси нерухомого майна по АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Департамент містобудування та землекористування Управління містобудування та архітектури Херсонської міської ради (, 73000, просп. Ушакова, 37) змінити адресу домоволодіння АДРЕСА_1 , утвореного в результаті виділення ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 ), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в натурі частки із даного домоволодіння.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 40 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та землекористування Управління містобудування та архітектури Херсонської міської ради (, 73000, просп. Ушакова, 37).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 109010000