Справа № 640/20539/19
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2020 року м. Київ № 640/20539/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у

м. Києві

до Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром"

про застосування заходів реагування,

УСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром", в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації 1-го, 2-го, 3-го, 4-го, 5-го, 6-го, 10-го, 11-го, цокольних та технічних поверхів Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" (), який здійснює господарську діяльність: вул. Солом`янська, 5, у Солом`янському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити та на вихідні двері технічного поверху;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Товариством з додатковою відповідальністю "Укренергопром" порушень вимог пожежної та технічної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовими зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час здійснення перевірки Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" встановлено порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи за загальними правилами позовного провадження, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання, призначено судове засідання на 03 грудня 2019 року.

15 листопада 2019 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідачем проведена робота та вжиті заходи, що свідчить про добросовісність його намірів, усунення виявлених порушень, а тому відсутні обґрунтовані підстави для застосування до відповідача заходів реагування, оскільки відсутня реальна загроза життю та/або здоров`ю людей з відсутністю таких порушень.

28 листопада 2019 року позивачем до суду подано відповідь на відзив відповідача, в якій зазначено, якщо відповідачем здійснювались дії, направленні на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідності до спеціальних норм, що можливо, зменшило ризик на підприємстві, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті перевірки. Об`єкт перевірки продовжує функціювати з численними порушеннями.

У судовому засіданні 03 грудня 2019 року суд відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України перейшов до подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

11 січня 2020 року до суду від відповідача надійшла заява, в якій відповідач повідомив суд про те, що Товариство з додатковою відповідальністю "Укренергопром" звернулося до позивача із заявою про проведення позапланової перевірки та надав відповідні докази.

23 січня 2020 року представник відповідача надав суду докази проведення позапланової перевірки.

31 січня 2020 року позивач подав до суду додаткові пояснення, в яких зазначено, що відповідачем вчинено ряд дій, направлених на усунення зауважень щодо забезпечення пожежної безпеки на товаристві та попередження загрози життю та/або здоров`ю людей, адже факт стовідсоткового усунення всіх порушень, зафіксованих в акті перевірки не знаходить свого відображення.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем видано 09 липня 2019 року наказ № 536 "Про проведення планових перевірок", відповідно до якого у період з 27 серпня 2019 року по 02 вересня 2019 року державним інспекторам доручено провести планову перевірку Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром", яке розташоване за адресою: вул. Солом`янська, 5, у Солом`янському районі м. Києва щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

На підставі вказаного наказу № 536 видано посвідчення від 31 липня 2019 року № 5020 на проведення перевірки Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром".

Під час здійснення перевірки встановлено, що Товариство з додатковою відповідальністю "Укренергопром" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- пункту 1.8 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки України - допускається експлуатація та влаштування тимчасових ділянок електромереж;

- пункту 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки України - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки України - підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (Не надано договір на технічне обслуговування системи оповіщання людей про пожежу та управління евакуювання);

- пункту 2.4. глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - не виконано роботи по зашпаруванню місць проходження місць проходження інженерних мереж, електричних кабелів, проводів через протипожежні перешкоди - стіни, перегородки в приміщеннях та коридорах вогнезахисним складом;

- пункту 2.28 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - надати підтверджуючі матеріали щодо токсичності продуктів горіння помірної димоутворювальної здатності та відповідності групам поширення полу`я килимів, килимових доріжок та іншого покриття підлоги;

- пункту 2.23 лави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - з приміщень 3-го поверху відсутній 2-й евакуаційний вихід;

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - з коридорів без природного освітлення не передбачено видалення диму;

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - не виконано відокремлення приміщень для зберігання автомобілів від технічних приміщень на всіх поверхах, довжина яких перевищує 48 м, не передбачено влаштування світлових розширень (карманів);

- пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - у дверях сходових кліток встановлено скло, що дає скалки при руйнуванні;

- пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - не всі двері сходових клітин забезпечені пристроями для самозачинення;

- підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил пожежної безпеки України - не всі пожежні кран-комплекти розміщуються у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання, і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

- пункту 1.4. глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки України - не наданий акт перевірки відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації та її працездатності в порушення пункту 7.3. та додатку И ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- пункту 2.30 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - на сходових клітках допускається встановлення приладів опалення на висоті менше ніж 2,2 м.;

- абзац 2 пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - ліфтові холи не відокремленні протипожежними перегородками 1-го типу відповідно до ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;

- пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - допускається розміщення в ліфтових холах матеріальних цінностей;

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - ширина проходів на шляхах евакуації не відповідає вимогам будівельних норм;

- пункту 2.32 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного освітлення;

- абзац 1 частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки.

За результатами перевірки державним інспектором складено акт щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки від 02 вересня 2019 року № 820.

З матеріалів справи вбачається, що посадова особа відповідача відмовилась від підписання вказаного акту.

04 вересня 2019 року державним інспектором складено протокол КИ № 097903/500 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 175 КУпАП на ОСОБА_1 (інженера ТДВ "Укренергопром").

Також, 04 вересня 2019 року державним інспектором винесено постанову КИ № 092903 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 (інженера ТДВ "Укренергопром").

З 20 січня 2020 року по 21 січня 2020 року позивачем проведено позапланову перевірку щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Під час здійснення позапланової перевірки встановлено, що Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - з коридорів без природного освітлення не передбачено видалення диму;

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - на всіх поверхах, довжина яких перевищує 48 м, не передбачено влаштування світлових розширень (карманів);

- абзац 2 пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - ліфтові холи не відокремленні протипожежними перегородками 1-го типу;

- абзац 1 частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки.

За результатами позапланової перевірки державним інспектором складено акт щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки від 21 січня 2020 року № 24.

З матеріалів справи вбачається, що примірник вказаного акту 21 січня 2020 року отримав директор ТДВ "Укренергопром", також вказаний акт підписаний із зауваженням директором ТДВ "Укренергопром"

Наведені порушення, на думку позивача, не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі по тексту - Закон України № 877-V).

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Одночасно пунктом 29, 33 та 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено, що об`єктом підвищеної небезпеки - є об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Відповідно до пункту 1, 3 та 4 частини 1 статті 7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Згідно з пунктом 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до частини 1 статті 66 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з нормами статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Тобто, застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Як вже зазначалося судом, за наслідками проведення позапланового заходу щодо усунення порушень припису від 04 вересня 2019 року № 606 щодо дотримання ТДВ "Укренергопром" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, результати якого оформлені актом від 21 січня 2020 року № 24, виявлено, що ТДВ "Укренергопром" не усунено 4 порушення, зазначених у приписі, а саме:

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - з коридорів без природного освітлення не передбачено видалення диму;

- пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - на всіх поверхах, довжина яких перевищує 48 м, не передбачено влаштування світлових розширень (карманів);

- абзац 2 пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - ліфтові холи не відокремленні протипожежними перегородками 1-го типу;

- абзац 1 частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки.

ТДВ "Укренергопром", в свою чергу, до суду надало додаткові докази дотримання товариством правил пожежної безпеки в Україні та пояснення щодо виявлених порушень в акті позапланової перевірки.

Так, щодо пунктів 1 та 2 зазначених в акті перевірки № 24, «пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - з коридорів без природного освітлення не передбачено видалення диму; пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - не виконано відокремлення приміщень для зберігання автомобілів від технічних приміщень на всіх поверхах, довжина яких перевищує 48 м, не передбачено влаштування світлових розширень (карманів) - ТДВ "Укренергопром" зазначено, що конкретних вимог по організації димовидалення та влаштування світлових розширень (карманів) немає. А з моменту прийняття будівлі в експлуатацію по теперішній час не робилися зміни інженерних та планувальних рішень й умов освітлення. Будівля була збудована у 1972 році по проекту 1966 року. На той час діяв СНиП ІІ.Л2-72*, тому вимоги чинних на той час будівельних норм були дотриманні. Вимоги нового ДБН В.2.2-9:2018, з якого приведенні положення про організацію димовидалення і світлові розширення, згідно п.1.1 - за сферою застосування поширюються лише на реконструкцію існуючих будинків.

Щодо пункту 3 - абзац 2 пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України - ліфтові холи не відокремленні протипожежними перегородками 1-го типу - ТДВ "Укренергопром" зазначено, що конкретних вимог по влаштуванню ліфтових холів з протипожежними перегородками 1 типу немає. А з моменту прийняття будівлі в експлуатацію по теперішній час не робилися зміни інженерних та планувальних рішень й умов освітлення. Вимогами нового ДБН В.1.1.7-2016, з якого приведені положення по влаштуванню ліфтових холів з протипожежними перегородками 1 типу, згідно п.1.2 - за сферою застосування застосовують лише під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.

Щодо пункту 4 - абзац 1 частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки - ТДВ "Укренергопром" зазначено, що при перевірці представнику ДСНС представлено Витяг з Єдиного державного реєстру, але вказаний Витяг був ним проігноровано. Відсутній обов`язок подання вказаної декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки. Вимога щодо надання декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, у даному випадку є незаконною.

Суд відхиляє наведені доводи відповідача, оскільки пунктом 1.1 ДБН В.1.1-7:2016 визначено, що ці норми встановлюють загальні вимоги пожежної безпеки до будинків, будівель, споруд будь-якого призначення (далі - будинків), що спрямовані на обмеження поширення пожежі між будинками, обмеження поширення пожежі в будинках; забезпечення безпечної евакуації людей; забезпечення гасіння пожежі та проведення рятування людей під час пожежі; застосування систем протипожежного захисту.

Таким чином, ДБН В.1.1-7:2016 є загальними нормами, які поширюються на всі об`єкти будівництва, а не тільки під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації, а тому приміщення, належні ТДВ "Укренергопром" мають відповідати вказаним нормам.

Також, ТДВ "Укренергопром" надало суду висновок щодо забезпечення безпечної евакуації людей із приміщень будівлі ТДВ "Укренергопром", що знаходиться, за адресою: вул. Солом`янська, 5, м. Київ, відповідно до якого розрахунковий час евакуації дорівнює 4,16 хвилини що менше необхідного часу евакуації 7,16 хвилин, умови безпеки евакуації людей дотримується.

Судом досліджено матеріали справи та встановлено, що перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки № 24 призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі. Зокрема, з коридорів без природного освітлення не передбачено видалення диму - наявність даного порушення ускладнить швидку евакуацію людей, шо може призвести до травмування осіб у зв`язку із задимленням; на всіх поверхах, довжина яких перевищує 48 м, не передбачено влаштування світлових розширень (карманів) - відсутність світлових карманів призводить до тривалого впливу небезпечних факторів пожежі на людину; ліфтові холи не відокремленні протипожежними перегородками 1-го типу - під час виникнення пожежі в ліфті чи ліфтовій шахті є ймовірність розповсюдження пожежі на велику площу.

Тобто, зазначені порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

У контексті даного питання суд також відзначає, що на момент розгляду даної справи виявлені позивачем порушення усунуті не були, що не заперечується обома сторонами.

У свою чергу, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року по справі № 823/589/16.

Як вже зазначалося судом, застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей при недотриманні вимог пожежної безпеки та не залежить від часткового виконання вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування заходів реагування до ТДВ "Укренергопром" у вигляді повного зупинення експлуатації 1-го, 2-го, 3-го, 4-го, 5-го, 6-го, 10-го, 11-го, цокольних та технічних поверхів Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" (), який здійснює господарську діяльність: вул. Солом`янська, 5, у Солом`янському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

При цьому, суд звертає увагу, що відімкнення від джерел електроживлення, є, в свою чергу відповідним клопотанням про приведення вказаних вище заходів реагування у дію, тобто способом виконання вказаного рішення, у задоволені якого суд відмовляє.

Додатково суд зазначає, що вказаний спосіб виконання вказаного рішення був передбачений наказом МНС України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2004 року за №1416/10015, який втратив чинність 21 травня 2017 року.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 139, 243, 245, 246, 255, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) до Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 5, ) про застосування заходів реагування - задовольнити частково.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації 1-го, 2-го, 3-го, 4-го, 5-го, 6-го, 10-го, 11-го, цокольних та технічних поверхів Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" (), який здійснює господарську діяльність: вул. Солом`янська, 5, у Солом`янському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Товариства з додатковою відповідальністю "Укренергопром" порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

4. В іншій частині позову відмовити.

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова