Справа № 460/4694/19
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 березня 2020 року м. Рівне №460/4694/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Друзенко Н.В. за участю секретаря судового засідання Головатчик А.А. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі: позивача: представник не прибув, відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
зобов`язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" (далі - ТОВ "Рівненський МЖК") до Головного управління ДПС у Рівненській області про зобов`язання внести зміни до інтегрованої картки платника за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 255092,59 грн., що виник на підставі податкових декларацій № від 21.07.2014 на суму 30717,00 грн., № від 20.08.2014 на суму 40801,00 грн., № від 22.09.2014 на суму 32067,00 грн., № від 17.10.2014 року на суму 6613,00 грн., № від 18.11.2014 на суму 30776,00 грн., № від 19.12.2014 на суму 18929,00 грн., № від 19.01.2015 на суму 8044,00 грн.. № від 19.02.2015 на суму 27502,00 грн., № від 19.03.2015 на суму 9767,00 грн., № від 15.04.2015 на суму 23,00 грн., № від 20.01.2016 на суму 14811,00 грн., пені в сумі 35042,51 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що позивач звернувся до Головного управління ДПС у Рівненській області про внесення змін до інтегрованої картки платника податків ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 255092,59 грн., відсутність якого встановлена судовими рішеннями, що набрали законної сили. Проте відповідний лист залишився відповідачем без відповіді та реагування. З метою захисту прав та відновлення фінансового стану, та враховуючи безрезультатність спроб у позасудовому порядку врегулювати даний спір, позивач звернувся до суду про зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків.

Згідно з відзивом на позовну заяву сторона відповідача позов не визнає. В обґрунтування заперечень покликається на те, що позовна заява ТОВ "Рівненський МЖК" про зобов`язання вчинення певних дій була подана до Рівненського окружного адміністративного суду після сплину строку передбаченого частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а матеріали справи не містять заяви про поновлення пропущеного строку із обґрунтуванням причин, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до адміністративного суду. На підставі викладеного, відповідач просив залишити позовну заяву без розгляду.

Після усунення недоліків позовної заяви, ухвалою суду від 16.01.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено провести за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.02.2020.

Представник позивача в підготовчому засіданні позовні вимоги підтримав з наведених у позовні заяві підстави та просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача в підготовчому засіданні проти задоволення позову заперечила з підстав викладених у відзиві та просила позовні вимоги залишити без розгляду.

Ухвалою суду від 18.02.2020 закрито підготовче провадження і призначено розгляд справи по суті на 24.03.2020.

Представник позивача в судове засідання не прибув, подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, причини не прибуття суду не повідомив. Про дату час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Судом не визнавалась обов`язкова участь сторін в судовому засіданні. Відповідно до статті 205 КАС України, суд розглядає справу без участі сторін на підставі наявних доказів.

В судовому засіданні 24.03.2020 проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Заслухавши учасників справи, розглянувши наявні матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини справи та фактичні правовідносини сторін.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс" зареєстроване як юридична особа 02.12.1993; вид діяльності за КВЕД: будівництво житлових та нежитлових будівель (а.с.101).

30.10.2019 ТОВ "Рівненський МЖК" звернулося до Головного управління ДПС у Рівненській області з листом №30-10/19, в якому просило внести зміни до інтегрованої картки платника за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 255092,59 грн., що виник на підставі декларацій № від 21.07.2014 на суму 30717,00 грн., № від 20.08.2014 на суму 40801,00 грн., № від 22.09.2014 на суму 32067,00 грн., № від 17.10.2014 на суму 6613,00 грн., № від 18.11.2014 на суму 30776,00 грн., № від 19.12.2014 на суму 18929,00 грн., № від 19.01.2015 на суму 8044,00 грн., № від 19.02.2015 на суму 27502,00 грн., № від 19.03.2015 на суму 9767,00 грн., № від 15.04.2015 на суму 23,00 грн., № від 20.01.2016 на суму 14811,00 грн., пені в сумі 35042,51 грн., а також за платежем орендна плата з юридичних осіб шляхом виключення податкового боргу в розмірі 136196,12 грн., що виник на підставі декларації № від 20.04.2014 на суму 119271,20 грн., в т.ч. по терміну сплати: 30.07.2014 23854,24 грн., 30.08.2014 23854,24 грн., 30.09.2014 - 23 854,24 грн., 30.10.2014 23854,24 грн., 30.11.2014 23854,24 грн., пені в сумі 16924,92 грн. (а.с.25-26).

У зв`язку з тим, що відповідач на вказаний лист відповіді не надав, відповідні зміни до інтегрованої картки платника податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) не вніс, позивач звернуся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд зазначає наступне.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 66.1.5 пункту 66.1 статті 66 ПК України, підставою для внесення змін до облікових даних платників податків є рішення суду, що набрало законної сили.

Відповідно до пункту 66.2 статті 66 ПК України внесення змін до облікових даних платників податків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пунктом 1.2 розділу 1 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року №1588 (далі - Порядок № 1588) визначено, що ведення обліку платників податків є одним із способів податкового контролю. Облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.9.1 розділу 9 Порядку №1588, контролюючі органи проводять внесення змін і доповнень до Єдиного банку даних юридичних осіб та Реєстру самозайнятих осіб на підставі: інформації органів державної реєстрації; інформації банків та інших фінансових установ про відкриття (закриття) рахунків платників податків; документально підтвердженої інформації, що надається платниками податків; інформації суб`єктів інформаційного обміну, уповноважених вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно платника податків; рішення суду, що набрало законної сили; даних перевірок платників податків.

Відповідно до статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. В Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 3 розділу 1 Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (надалі - Порядок №422) оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. Пунктом 5, 6 розділу 1 цього ж Порядку №422 визначено, що контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень. Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії. При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою. У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи. У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку. За даними оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску ДФС та її територіальними органами формується звітність про нарахування та надходження податків, зборів, єдиного внеску, надходження митних та інших платежів до бюджетів, податковий борг, недоїмку зі сплати єдиного внеску, відшкодування податку на додану вартість, результати контрольно-перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), надміру сплачені податки, збори, єдиний внесок тощо.

Абзацом 6 пункту 2 розділу 1 Порядку №422 визначено, що інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу 2 Порядку №422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облікові та звітні показники включаються до еталонних довідників з подальшим обов`язковим внесенням відповідних змін до реєстрів операцій та показників, які формуються ДФС за погодженням Міністерства фінансів України. Зміни до реєстрів операцій та показників вносяться не пізніше 15 числа місяця, наступного за місяцем впровадження нових операцій та/або показників. Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП. Усі вартісні облікові-операції та облікові показники в ІКП проводяться у гривнях з двома десятковими знаками. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій. В ІКП на дату проведення кожної облікової операції підбиваються підсумки за всіма її графами. Облікові показники, які відображаються у ІКП, залежать від форми обліку згідно із переліком форм інтегрованих карток для обліку податків, зборів та єдиного внеску, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП). Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в інформаційній системі оперативного обліку органів ДФС та не може бути присвоєний іншій ІКП.

Отже, виходячи з аналізу положень статті 74 ПК України, інформаційна система "Податковий блок" повинна відображати фактичні задекларовані позивачем показники своєї господарської діяльності, її корегування можливе лише за наслідками узгодження податкових зобов`язань та податкового кредиту, а органи ДПС України використовують згадану систему у своїй роботі, в тому числі, й для відображення рішень судів, які набрали законної сили, якими встановлений факт відсутності узгодженого грошового зобов`язання.

З наявних в матеріалах справи інтегрованих карток ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем "платника податку на додану вартість" встановлено, що за ТОВ "Рівненський МЖК" обліковується борг з податку на додану вартість у розмірі 255092,59 грн., що виник на підставі податкових декларацій № від 21.07.2014 на суму 30717,00 грн., № від 20.08.2014 на суму 40801,00 грн., № від 22.09.2014 на суму 32067,00 грн., № від 17.10.2014 на суму 6613,00 грн., № від 18.11.2014 на суму 30776,00 грн., № від 19.12.2014 на суму 18929,00 грн., № від 19.01.2015 на суму 8044,00 грн., № від 19.02.2015 на суму 27502,00 грн., № від 19.03.2015 на суму 9767,00 грн., № від 15.04.2015 на суму 23,00 грн., № від 20.01.2016 на суму 14811,00 грн., пені в сумі 35042,51 грн. (а.с.121-161).

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 25.04.2019 у справі №817/144/15, яке набрало законної сили 06.06.2019, Державній податковій інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області відмовлено в задоволенні позову до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський молодіжний жилий комплекс" про стягнення податкової заборгованості з податку на додану вартість у сумі 148409,31грн., яка виникла: в сумі 30717,00 грн на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2014 року № від 21.07.2014, в сумі 40801,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за липень 2014 року № від 20.08.2014, в сумі 32067,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2014 року № від 22.09.2014, в сумі 6613,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2014 року № від 17.10.2014 та в сумі 30776,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2014 року № від 18.11.2014 та пеня в сумі 7435,31 грн.; за орендною платою за землю в сумі 136196,12 грн., яка виникла: в сумі 119271,20 грн. на підставі податкової декларації з плати за землю (земельний податок/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014 рік та пеня в сумі 16924,92 грн. (а.с.10-15).

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 25.04.2019 у справі №817/1737/16, яке набрало законної сили 06.06.2019, відмовлено Державній податковій інспекції у м. Рівному Головного управління Державної фіскальної служби України у Рівненській області в задоволені позову до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненський молодіжний жилий комплекс" про стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках та за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, зокрема, стягнення заборгованості по податку на додану вартість у сумі 106682,28 грн., яка виникла: в сумі 18928,00грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 19.12.2014, в сумі 40801,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість за липень 2014 року № від 20.08.2014, в сумі 8044,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 19.01.2015, в сумі 27502,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 19.02.2015, в сумі 9767,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 19.03.2015, в сумі 23,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 15.04.2015, в сумі 14811,00 грн. на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № від 20.01.2016 та пеня в розмірі 27607,28 грн. (а.с.16-18).

У відповідності до положень статті 19-3 ПК України здійснення реєстрації та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням віднесено до функцій державних податкових інспекції.

При цьому, згідно положення пункту 21.1.10 статті 21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані: вносити до інформаційних баз даних інформацію з документів, отриманих від платників податків у паперовій формі, а також інформацію про взаємодію з платниками податків, отриману в іншій формі.

Інтегрована картка платника податків є документом, який відображає облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету, тому відображення в ній податкової заборгованості по фактично сплаченим сумам порушує права платника податків.

У даному випадку у платника податків наявний матеріально-правовий інтерес в тому, щоб дані карток його особових рахунків правильно відображали точний облік усіх нарахованих і сплачених сум до бюджету, оскільки невідповідність такого обліку фактичним задекларованим показникам сталась не з вини позивача.

Відповідно до підпунктів 19-1.1.1, 19-1.1.2, 19-1.1.10 та 19-1.1.24 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатдю податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; здійснюють відстрочення, розстрочення та реструктуризацію грошових зобов`язань та/або податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, а також списання безнадійного податкового боргу.

Відповідно до статті 19-3 ПК України державні податкові інспекції здійснюють сервісне обслуговування платників податків; здійснюють реєстрацію та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб-платників податків, Єдиний банк даних про платників податків - юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконують інші функції сервісного обслуговування платників податків, визначені законом.

Згідно із пунктом 41.1 статті 41 ПК України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, щоо реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

З урахуванням наведених правових норм з 01.01.2017 функції з вирішення питань щодо внесення змін до інтегрованих карток платників податків віднесено до повноважень органів ДФС центрального або регіонального рівня. Таким чином, повноваженнями щодо внесення змін до інтегрованих карток платника (ТОВ Рівненський МЖК) з 01.01.2017 наділене лише Головне управління ДФС у Рівненській області.

Пунктами 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України" утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу, установлено, що Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Відповідно до пунктів 1 - 4 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1. Реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2. Установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності. Додатком 1 до вказаної постанови передбачено утворення Головного управління ДПС у Рівненській області, а згідно із додатком 2 до цієї ж постанови Головне управління ДФС у Рівненській області визначено як територіальний орган ДФС, який, реорганізується шляхом приєднання до територіального органу ДПС - Головного управління ДПС у Рівненській області.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №682-р "Питання Державної податкової служби" погоджено пропозицію Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" (Офіційний вісник України, 2019, №26, ст.900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Наказом Державної податкової служби України від 12.07.2019 №14 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС" затверджено Положення про Головне управління ДПС у Рівненській області, пунктом 1 якого передбачено, що ГУ ДПС є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Рівненській області.

Згідно із наказом ГУ ДПС у Рівненській області від 29.08.2019 №8 "Про початок діяльності Головного управління ДПС у Рівненській області" розпочато виконання ГУ ДПС у Рівненській області функцій і повноважень ГУ ДФС у Рівненській області, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ГУ ДПС в області наказом ДПС від 12.07.2019 №14 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС".

Відтак, оскільки з 29.08.2019 розпочато виконання ГУ ДПС у Рівненській області функцій і повноважень ГУ ДФС у Рівненській області, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, ГУ ДПС у Рівненській області за функціональними правами та обов`язками є правонаступником ГУ ДФС у Рівненській області.

З матеріалів справи встановлено, що 30.10.2019 позивач звернувся до Головного управління ДПС у Рівненській області з листом, в якому просив внести зміни до інтегрованої картки платника податків ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 255092,59 грн., відсутність якого встановлена судовими рішеннями, що набрали законної сили.

Відповідно до даних ІКП ТОВ "Рівненський МЖК" за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) вищезазначений податковий борг не виключений з податкового обліку.

Інформаційна система "Податковий блок" повинна відображати фактичні задекларовані позивачем показники своєї господарської діяльності, її корегування можливе лише за наслідками узгодження податкових зобов`язань та податкового кредиту, а контролюючі органи використовують згадану систему у своїй роботі, в тому числі, й для відображення рішень судів, які набрали законної сили, якими встановлений факт відсутності узгодженого грошового зобов`язання. Тобто, будь-які зміни до інформаційних баз мають визнаватися протиправними, якщо відповідні дані не співпадають з узгодженими сумами (або іншими показниками) податкового обліку, чого не має у цьому випадку, а навпаки є рішення суду у справі №817/144/15 та 817/1737/16, які набрали законної сили і якими встановлено відсутність податкового боргу ТОВ "Рівненський МЖК" з податку на додану вартість у розмірі 255092,59грн., що повинно бути відображено в інформаційній системі податкового органу.

Щодо твердження відповідача про пропуск позивачем строку звернення до суду, то суд вважає його необґрунтованим та зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що дя звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, з матеріалів справи встановлено, що позивач 30.10.2019 звернувся до відповідача із заявою про виключення податкового боргу із даних інтегрованої картки платника податку. Однак, відповіді на вказаний лист не отримав. Таким чином, право позивача фактично порушене з 30.10.2019. З позовною заявою ТОВ "Рівненський МЖК" звернулося 28.12.2019. Тобто, позивач звернувся до суду з позовною заявою у строк встановлений статтею 122 КАС України.

Доказів на підтвердження пропуску позивачем строку звернення до суду відповідачем не надано.

Згідно з статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин справи та зазначених норм матеріального та процесуального права, суд дійшов висновку, що позивачем обґрунтовано належними та допустимими доказами позовні вимоги, а тому позов слід задовольнити повністю.

Суд зазначає, що з метою захисту прав позивача та відновлення фінансового стану останнього, та враховуючи безрезультатність спроб примирення учасників справи у даному спорі, єдиним ефективним способом захисту є зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2102,00грн. (згідно з платіжним дорученням №6 від 14.01.2020 оригінал якого знаходиться в матеріалах справи, а.с.68) підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс» (, вул.М.Струтинської, 13-Б, м.Рівне, 33003) до Головного управління ДПС у Рівненській області (, вул. Відінська, буд. 12, м. Рівне, 33023) задовольнити повністю.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області внести зміни до інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс» за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу в розмірі 255092,59 грн., що виник на підставі податкових декларацій № від 21.07.2014 на суму 30717,00 грн., № від 20.08.2014 на суму 40801,00 грн., № від 22.09.2014 на суму 32067,00 грн., № від 17.10.2014 на суму 6613,00 грн., № від 18.11.2014 на суму 30776,00 грн., № від 19.12.2014 на суму 18929,00 грн., № від 19.01.2015 на суму 8044,00 грн., № від 19.02.2015 на суму 27502,00 грн., № від 19.03.2015 на суму 9767,00 грн., № від 15.04.2015 на суму 23,00 грн., № від 20.01.2016 на суму 14811,00 грн., та пені в сумі 35042,51 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський Молодіжний Жилий Комплекс» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складений 31 березня 2020 року.

Суддя Друзенко Н.В.