Справа № 340/798/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

01 квітня 2020 року справа № 340/798/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, вул. Нове Шосе,3, м. Буча, Київська область,08292

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія управління активами", вул. Стельмаха, 9а, офс,203, м. Ірпінь, Київська область,08205

про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

1) визнати протиправною та скасувати постанову Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича від 06.12.2019 року про відкриття виконавчого провадження №60822481 з примусового виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Остапенко Є.М. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Фінансова компанія управління активами", кошти в сумі 7540,03 грн. ;

2) визнати протиправною та скасувати постанову Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича від 07.02.2020 року про арешт коштів боржника ОСОБА_1 в рамках виконавчого провадження №60822481, розпочатого за виконавчим написом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Остапенка Є.М. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Фінансова компанія управління активами" кошти в сумі 7540,03 грн.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 16 березня 2020 року була залишена без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

27 березня 2020 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до суду.

В обґрунтування клопотання зазначено, що позивач помилково вважала, що строк звернення у вказаних правовідносинах становить 6 місяців (згідно з положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України). Також позивач зазначила, що невчасне звернення до суду зумовлено тим, що вона зобов`язана була забезпечити подання доказу (оскаржувану постанову), попередньо отримавши його від відповідача. Окрім цього, позивач вказала, що вона неодноразово зверталась до відповідача з відповідними заявами щодо надання постанови, однак її звернення залишились без відповіді.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням, а її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Безпідставне поновлення строку є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Слід зазначити, що поважними причинами, які зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду також не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справи Стаббігс та інші проти Великобританії рішення від 21.02.1986 справа, "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980 року, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.1975 року).

На думку Європейського суду з прав людини у справі "Мельник проти України" (2006) необхідно досліджувати, чи можна вважати перебіг строку прогнозованим з точки зору заявника.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Встановлено та не спростовано позивачем, що про порушення своїх прав вона дізналась 15.02.2020 року (що зазначено нею в позовній заяві, однак до суду звернулася лише 10.03.2020 року (згідно відбитку вхідного штемпелю на поштовому відправленні).

Разом з тим, відповідно до статті 8 нової редакції Закону України "Про виконавче провадження", положення про який набрали чинності 05.01.2017р., реєстрація виконавчих документів, документів виконавчого провадження, фіксування виконавчих дій здійснюється в АСВП, порядок функціонування якої визначається Міністерством юстиції України.

Цим же Законом запроваджено функціонування Автоматизованої системи виконавчого провадження (далі АСВП) та Єдиного реєстру боржників.

Автоматизована система виконавчого провадження - комп`ютерна програма, що забезпечує збирання, зберігання, облік, пошук, узагальнення, надання відомостей про виконавче провадження, формування Єдиного реєстру боржників та захист від несанкціонованого доступу.

Функціонування АСВП врегульовано Наказом Міністерства юстиції України "Про затвердження Положення про автоматизовану систему виконавчого провадження" від 05.08.2016 № 2432/5.

Тобто з початку роботи АСВП (2017 рік) будь-яка особа та сторона виконавчого провадження може дізнатися про стан відповідного виконавчого провадження.

Виходячи з вищенаведених процесуальних приписів не приймаються до уваги посилання позивача на те, що часом, з якого відраховується строк звернення до суду, є момент отриманням відповідачем заяви позивача про надання оскаржуваної постанови (24.02.2020р.).

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про наявність у позивача об`єктивної неможливості звернутися до суду протягом визначеного законодавством десятиденного строку позивачем у клопотанні не зазначено.

Крім того, згідно з положеннями ч.1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Необхідно зазначити, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При прийнятті рішення враховано віднесення законодавцем адміністративних справ щодо оскарження дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби (ст. 287 КАС України) до категорії термінових адміністративних справ, щодо розгляду яких встановлені скорочені процесуальні строки (зокрема, десять днів на подання адміністративного позову та десять днів на розгляд судом справ цієї категорії).

З огляду на зазначені обставини суд дійшов висновку, що позивач пропустила передбачений Кодексом адміністративного судочинства України десятиденний строк звернення до суду, для оскарження постанови від 06.12.2019 року про відкриття виконавчого провадження, від 07.02.2020 року про арешт коштів боржника, та нею на виконано вимоги ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, оскільки не надано доказів поважності причин пропуску цього строку, а тому клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом у справі № 340/798/20, як необґрунтоване, задоволенню не підлягає, а адміністративний позов - підлягає поверненню.

Крім того, вважаю за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі наведеного та керуючись ст.169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.8 ст.169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ст. 295-297 КАС України, з урахуванням п. 15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко