Справа № 520/4064/2020
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2020 р. Справа № 520/4064/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (адреса: вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправними та скасування вимог, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн.;

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДПС у Харківській області №Ф- 36965-57 від 04.11.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 6255,48 грн.;

- визнати протиправною та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області № від 09.12.2019 про сплату штрафу та пені з несплату єдиного соціального внеску за період з 12.02.2019 по 16.05.2019 на загальну суму 2914,41 грн.;

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДПС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 03.03.2020 року про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 5892,48 грн..

Частиною 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 6 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно наявної довідки в матеріалах справи складеної секретарем судового засідання від 31.03.2020 року, вбачається, що суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., перебував у щорічній відпустці 31 березня 2020 року.

Так, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

Як встановлено судом позивачем всупереч вищевказаній нормі не зазначено в позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - відповідача.

Відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102,00 гривні.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимоги майнового характеру (визнання протиправними та скасування вимог на загальну суму 18563,67 грн.), а отже, ставка судового збору за подання даного позову становить 840,80 грн..

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн..

При цьому, суд зазначає, що судовий збір в розмірах та порядку, передбачених Законом України "Про судовий збір" № 3674, підлягає сплаті за подання кожного окремого позову, в разі відсутності пільг щодо його сплати, а тому судовий збір, сплачений за подання адміністративного позову в одній справі, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого адміністративного позову, в тому числі тим самим позивачем до того самого суду.

В разі ж повернення особі поданої ним позовної заяви остання не позбавлена права звернутись до суду з заявою про повернення сплаченої суми судового збору у відповідності до положень пункту 2 ч.1 ст. 7 Закону №3674.

Отже, законодавством встановлено чіткий порядок повернення сплаченої суми судового збору, яка в подальшому на розсуд особи може бути використана для сплати судового збору за подання іншого (нового) позову, в той же час використання сплаченої в одній справі суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права у подібних відносинах викладений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 16.05.2018 року у справі № 810/504/17.

Суд звертає увагу, що квитанція 4 від 10.01.2020 року вже була використана позивачем при поданні адміністративного позову (справа №520/542/20), який ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20 січня 2020 року повернутий позивачу в порядку, визначеному ст. 169 КАС України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем, в порушення вимог ч. 3 ст.161 КАС України, не надано належних доказів сплати судового збору.

Також, судом встановлено, що позовну заяву направлено до суду 26 березня 2020 року, що підтверджується штемпелем суду, при цьому позивач просить суд зокрема визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн..

Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другою вказаної статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява №28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Позивач у адміністративному позові зазначив, що 04.09.2019 року отримала вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн., та в межах адміністративної справи №520/4695/19 ОСОБА_1 подавала 16.09.2019 року за вх.№01-26/57029/19 позовну заяву (про збільшення позовних вимог), в якому зокрема просила суд: визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн., однак ухвалою суду від 30.01.2020 року, занесеною до протоколу судового засідання від 30.01.2020 року, повернуто ОСОБА_1 , заяву про збільшення позовних вимог з доданими документами. З урахуванням викладеного відповідно до положень ст. 123 КАС України просила суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження вимоги № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн..

Суд зауважує, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому, "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Між тим, положеннями ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту адміністративного позову вбачається, що ОСОБА_1 , було 04.09.2019 року отримано вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн..

Отже, з 04.09.2019 року розпочався відлік строку звернення до суду ОСОБА_1 , з вищевказаною вимогою та станом на 04.09.2019 року позивачу достеменно було відомо про можливе порушення її прав оскаржуваною вимогою ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн..

З програми "Діловодство адміністративного суду" вбачається, що межах розгляду справи №520/4695/19 ухвалою суду від 30.01.2020 року, занесеною до протоколу судового засідання від 30.01.2020 року, повернуто ОСОБА_1 , заяву про збільшення позовних вимог з доданими документами, оскільки спрощене провадження по справі відкрито 20.05.2019 року, перше судове засідання призначено на 11 червня 2019 року, тоді як заяву про збільшення позовних вимог ОСОБА_1 , подала до суду після другого судового засідання - 16 вересня 2019 року (Вх.№01-26/57029/19), тобто з порушенням встановленого ч.1 ст. 47 КАС України строку.

Суд зауважує, що з моменту повернення заяву про збільшення позовних вимог з доданими документами, в межах справи №520/4695/19 (30.01.2020 року) до моменту повторного звернення позивача до суду з позовом, згідно якого зокрема просила суд визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн., (26.03.2020) сплинуло майже 2 місяці, що свідчить про пропущення позивачем без поважних причин строку звернення до адміністративного суду.

Крім того, позивачем не зазначено та не надано до суду жодного доказу, що позивач з поважних підстав був позбавлений можливості протягом щонайменше з 30.01.2020 року по 25.03.2020 року звернутись до Харківського окружного адміністративного суду з відповідним позовом, відповідно суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з позовною вимогою щодо визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Харківській області № Ф- 36965-57 від 12.08.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску на суму 3501,30 грн.. Наведені факти не свідчать про поважність пропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом. Підстави, вказані позивачем у заяві, визнаються судом неповажними.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи, що адміністративний позов подано до суду після спливу передбаченого КАС України шестимісячного строку, суд приходить до висновку про залишення адміністративного позову без руху та пропонує позивачу звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та надати докази поважності причин його пропуску.

Також, згідно ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до вимог абзацу 2 частини 5 статті 94 КАС України, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Натомість, надані до адміністративного позову докази не містять підпису із зазначенням дати такого засвідчення копій.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування вимог, поданий з порушенням вимог ст.ст. 123, 160, 161 КАС України.

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- зазначити в позовні заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - відповідача;

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 840,80 грн., на наступні реквізити: одержувач: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код 37999628, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок UA4020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

- підтвердити відповідність копій письмового доказу оригіналу, який знаходиться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 59, 94, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 293, 294 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (адреса: вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправними та скасування вимог - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.