Справа № 340/3072/19
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2020-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
13 березня 2020 року м. Кропивницький справа № 340/3072/19
Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовомФізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )
провизнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -
В провадженні Кіровоградського окружного адміністративного суду перебувала справа за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.03.2020 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 30.10.2019 року №КР3338/386/АВ/ТД-ФС про накладення штрафу у розмірі 250 380,00 грн. Стягнуто на користь ФОП ОСОБА_1 судовий збір у сумі 2504,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області.

Під час розгляду справи суд встановив, що внаслідок неналежного та свавільного виконання посадових обов`язків відповідальними особами Управління Держпраці у Кіровоградській області, були грубо та неодноразово порушені вимоги Закон України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 р.

Так, судом встановлені наступні обставини по справі.

В судовому засіданні та у поданому суду відзиві представник відповідача та свідок ОСОБА_2 вказали, що відповідно до п.33 Порядку проводитися інформаційно-роз`яснювальна робота та моніторинг, відповідно до якого особа повинна підтвердити офіційне оформлення працевлаштування. За результатом проведення такої роботи, підтверджуючих документів на вимогу інспектора надано не було, тому виникли підстави призначення інспекційного відвідування відповідно до підпункту 3 пункту 5 Порядку №823.

Більш того, вже в судовому засіданні зазначила, що також підставою є підпункт 5 пункту 5 Порядку №823, повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), оскільки вона також є посадовою особою органу державного нагляду та контролю.

Аналізуючи вищезазначені приписи Порядку №823, суд критично оцінив доводи представника відповідача та твердження свідка.

Відповідно п. 33 Порядку №823 інспектор праці самостійно приймає рішення про необхідність відвідування роботодавця з метою інформування його та працівників про найбільш ефективні способи додержання законодавства про працю, моніторингу стану його додержання, у тому числі щодо оформлення трудових відносин. Тобто, метою вищезазначеного заходу є повідомлення, доведення до відома працівників інспектором норми законодавства про працю та порядок їх застосування тощо.

Відповідно до Великого тлумачного словника сучасної української мови (:250000 / уклад. та голов. ред. В. Т. Бусел. - Київ; Ірпінь: Перун, 2005. - VIII, 1728 с.) термін "моніторинг" тлумачиться як - безперервне спостереження за якимось процесом з метою виявлення його відповідності бажаному результату.

Аналогічне тлумачення визначено в Словнику іншомовних слів (// Укладач О.Давидова .- Тернопіль, 2010. - 432с.).

З огляду на зазначене вбачається, що інспектор під час відвідування відповідно до п.33 Порядку мають право спілкуватися, ставити працівникам запитання, проте це не зобов`язує останніх надавати відповіді. Мають право усамітнюватися з працівниками для ведення розмови та консультувати на власний розсуд. Водночас, суд звертає увагу на те, що обов`язки працівника не входить спілкування з перевіряючими, і жодний Закон чи нормативно-правовий акт не зобов`язує його спілкуватися з ними. Так, кожен співробітник діє передусім згідно з трудовим договором та умовами такого договором зобов`язується виконувати роботу, визначену в ньому.

Таким чином, під час здійснення відвідування роботодавця відповідно до п.33 Порядку, інспектор не має права вимагати від працівників та об`єкту відвідування будь-яких підтверджуючих документів щодо оформлення трудових відносин, а об`єкт відвідування не має такого обов`язку, оскільки це п. 33 Порядку не передбачено. Тому, такі дії інспектора є протиправними.

Поряд з тим, суд зауважує, що саме п. 11 Порядку визначено, що вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання. Проте, таке право у інспектора і обов`язок у роботодавця виникає лише під час проведення вже самої перевірки (інспекційного відвідування).

Більш того, суд звертає увагу на те, що Порядком №823 (на час виникнення спірних правовідносин) не передбачено та не визначено такого заходу (комплексів заходів), як проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи відповідно до п.33 Порядку, а тому такі посилання суд вважає надуманими.

З огляду на викладене встановлено, що головний інспектор ОСОБА_2 під час профілактичного відвідування не виконувала контрольних повноважень, адже такі можуть виникати виключно на підставі та після призначення інспекційного відвідування, а його було призначено пізніше.

Суд звертає увагу, що документи, які надходять під час підготовки до інспекційного відвідування та містять інформацію про порушення об`єктом відвідування вимог законодавства про працю, повинні долучатися до матеріалів цього відвідування (абзац другий п. 6 Порядку №823). Утім у матеріалах інспекційного відвідування такі документи відсутні, тобто не вбачається порушення Позивачем законодавства про працю станом на дату прийняття наказу про призначення відвідування.

Таким чином, посилання на наявність підстав проведення інспекційного відвідування передбачених підпунктом 3 пункту 5 Порядку №823 є безпідставним.

Щодо тверджень про повідомлення посадовими особами ДФС про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення порядку оформлення трудових відносин судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні та відповідачем під час розгляду справи не надано суд будь-яких доказів такого повідомлення відповідача.

Разом з тим, твердження свідка про наявну підставу відповідно до підпункту 5 пункту 5 Порядку №823, посилання на яку свідок зазначила лише під час розгляду справи, а саме, за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), оскільки вона також є посадовою особою органу державного нагляду та контролю є неприпустимими.

Пунктом 5 Порядку №823 встановлено підстави, в разі виникнення яких Управління Держпарці може здійснити заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до кожного пункту визначено коло суб`єктів, які можуть повідомити про обставини, які у свою чергу є підставами для призначення перевірки (інспекційного відвідування).

Суд зауважує, що підпунктом 5 пункту 5 Порядку №823 визначено, що саме посадові особи органів державного нагляду (контролю), які не мають право здійснювати заходи з питань виявлення неоформлених трудових відносин, але під час виконання своїх повноважень виявлять порушення мають повідомити про це органу уповноважений здійснювати контроль та нагляд - управління Держпраці.

Водночас суд вказує, що інспектор Держпарці відповідно підпункту 3 пункту 5 Порядку №823 має право самостійно повідомити про виявлене порушення до під час виконання своїх повноважень, отриманої інформації з відкритих джерел чи інших та виявлення порушення.

В супереч вищезазначених положень Порядку №823, інспектор ОСОБА_2 трактуючи на власний розсуд приписи Порядку №823, фактично штучно створила умови та обставини щодо наявності підстав проведення інспекційного відвідування.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до підпункту 3 пункту 5 Порядку №823 саме керівник органу контролю приймає рішення за результатами аналізу інформації про проведення інспекційних відвідування.

При аналізі інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, керівник Управління Держпраці зобов`язаний дотриматись приписів абз.6 ст.3 Закону№877-V. Такий обов`язок вимагає від керівника відфільтровувати безпідставні заяви про порушення законодавства про працю, що в свою чергу є правовим засобом захисту суб`єктів господарювання на етапі прийняття керівником рішення від свавілля державних органів щодо проведення перевірок на підставі наклепів або анонімних заяв конкурентів, фактично це є нічим іншим, як конвенційним принципом «згідно із законом».

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» (Заява N 30856/03§43) суд наголошує, що «вислів "згідно із законом" не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону. Зокрема, положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах, а також закон має передбачати засоби юридичного захисту проти свавільного застосування ... Функція роз`яснення та тлумачення положень національного закону належить насамперед національним судам».

Додатково до такої позиції суду, слід навести ч.7 ст.4 Закону №877-V, яку зобов`язаний дотриматись відповідач при здійсненні контрольного заходу, та відповідно до якої у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

З огляду на встановлені обставини, наказ про проведення інспекційного відвідування прийнятий на підставі аналізу інформації наданої інспектором ОСОБА_2 та її службової записки прийняв заступник начальника О.Харченко. Таким чином, О.Харченко погодився з доводами та трактування на власний розсуд положення Порядку №823 інспектором ОСОБА_2 щодо необхідності проведення інспекційного, яким фактично узаконив безпідставну перевірку.

У своїй діяльності Управління Держпраці зобов`язано дотримуватись законності, тобто точно, неухильно виконувати і дотримуватись законів та інших нормативно-правових актів всіма посадовими особами. Законність як засада діяльності органів виконавчої влади вимагає діяти виключно у порядку та спосіб, які визначені законодавством, при цьому посадові особи не можуть виходити за межі повноважень, коло яких також закріплюється у законодавстві. Суд зауважує, що у даному випадку мається на увазі правова законність, тобто коли формальний зміст законів відображає основоположні правові ідеї та принципи і відповідає їм.

Суд звертає увагу на те, що керівник органу виконавчої влади наділений повнотою розпорядчої влади щодо прийняття рішень відповідно до покладених завдань та обов`язків. Керівник в праві одноосібно приймати рішення, видавати накази та рішення з питань організації та діяльності підпорядкованого йому органу і посадових осіб. Зворотною стороною такої влади є те, що керівник несе і повну відповідальність за всі сторони своєї професійної діяльності та своїх підлеглих.

При цьому, суд зазначає, що запровадження у діяльності органів виконавчої влади вищезазначених принципів спрямоване на те, щоб забезпечити залучення до виконання покладених на них завдань тільки висококваліфікованих фахівці, які мають необхідні знання, вміння та навички і здатні якісно та ефективно виконувати свої професійні функції. Дані принципові положення повинні реалізовуватися не тільки під час добору молодих спеціалістів, але й щодо осіб, які вже працюють, з метою підвищення їх кваліфікації.

З метою недопущення проведення безпідставних інспекційних перевірок суб`єктів господарювання Порядком №823 встановлено чіткий та прозорий алгоритм прав та обов`язків посадових осіб.

Свавільно застосувавши положення Порядку №823 та порушивши норми Закони №877-V посадові особи штучно створили умови для підстав призначення інспекційного відвідування, що є неприпустимим.

Невід`ємною частиною положень Конвенції є практика ЄСПЛ. Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі «Hasan and Chaush v. Bulgaria» № 30985/96).

Відповідно до ч. 1 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Згідно з ч. 3 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків.

Слід зазначити, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Окрема ухвала дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли.

Тобто, окрема ухвала є реакцією на ті порушення, що не усуваються постановою, а також на причини й умови вчинення порушень, щоб запобігти їх повторенню.

Враховуючи викладене, оскільки суд встановив, що посадовими особами Управління Держпраці у Кіровоградській області, допущено грубі порушення вимог Закону України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019р., суд вважає за необхідне постановити окрему ухвалу та направити її Державній службі України з питань праці для проведення перевірки та вжиття відповідних заходів реагування, а також встановити строк надання Кіровоградському окружному адміністративному суду про вжиті заходи.

Суд акцентує увагу на тому, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

Керуючись статтями 243, 248, 249 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Постановити окрему ухвалу щодо неналежного виконання посадовими особами Управління Держпраці у Кіровоградській області своїх посадових обов`язків.

Направити дану окрему ухвалу голові Державної служби України з питань праці для відповідного реагування, проведення належної перевірки та притягнення до відповідальності винних осіб.

Встановити Державній службі України з питань праці строк для надання відповіді про вжиті заходи протягом 30 днів з дня отримання окремої ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук