Справа № 240/12266/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 109010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Панкеєвої В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,
встановив:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис № 78/19 "Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил" від 15.11.2019, винесений головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харкіним Ігорем Сергійовичем.
В обґрунтування позову вказано, що головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харькіним І.С., у його відсутність, складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 від 15.11.2019, у якому вказується, що позивач є замовником будівництва. В подальшому інспектором було винесено припис про усунення порушень, який позивач вважає незаконним та протиправним, оскільки ним жодних будівельних робіт не виконувалось, а прибудова до вказаного будинку була здійснена у 2011 році його батьком ОСОБА_2 .
Ухвалою від 13.01.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі.
В судових засіданнях позивач та представник позивача, позов підтримали та просили його задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 27.01.2020 (а.с.89-91).
Заслухавши пояснення представників сторін, покази свідка, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Як встановлено з матеріалів справи, 11.10.2019 на адресу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради надійшла заява ОСОБА_3 з проханням здійснити перевірку законності будівництва прибудови за адресою: АДРЕСА_1 , на наявність порушень містобудівного законодавства (а.с.92).
З метою здійснення перевірки за фактом звернення громадянки ОСОБА_3 в.о. начальника управління О.А. Магдюк видав направлення для проведення перевірки від 01.11.2019 № 246/19. Строк дії направлення з 04.11.2019 до 15.11.2019 (а.с.93).
За результатами проведеної перевірки спеціалістами ДАБК складено акт проведення позапланового заходу. На 21 сторінці акту перевірки вказано, що громадянин Осовський ознайомлений. Акт надіслано поштою (а.с.94-103).
15.11.2019 головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок Харкіним Ігорем Сергійовичем винесено припис № 78/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. По змісту припису вимагає усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 .Друкарський АДРЕСА_3 , шляхом приведення об`єкту до вимог чинного законодавства (а.с.106).
Вважаючи такий припис протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.
Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466, передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 зазначеного Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Даною нормою встановлено підстави проведення позапланової перевірки: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з п.п.11, 13, 14 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Згідно з п.16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Пунктом 17 Порядку № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Аналіз правових норм свідчить на користь висновку, що право проводити позапланові перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства належить управлінню державного архітектурно-будівельного контролю. Так, за наслідками перевірки, у разі виявлення порушень вимог законодавства посадові особи управління зобов`язані складати необхідні документи (акт, протокол про правопорушення, припис, постанову про накладення штрафів).
Позивач обґрунтовуючи позов вказує, що був позбавлений права бути присутнім при проведенні перевірки, складанні акту за результатами проведення позапланового заходу та винесення припису.
Зі змісту направлення для проведення позапланового заходу № 246/19 від 01.11.2019 року встановлено, що громадянин ОСОБА_1 з направленням ознайомлений (а.с.93).
За результатами позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, головними спеціалістами було складено акт №143 від 15.11.2019, припис № 78/19 від 15.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення від 15.11.2019. У вказаних документах підпис ОСОБА_1 відсутній (а.с.94-106).
Згідно з п.21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Листом від 18.11.2019 року №3-3/1520/19 ОСОБА_1 було надіслано акт перевірки № 143 від 15.11.2019, припис № 78/19 від 15.11.2019, протокол про адміністративне правопорушення від 15.11.2019, які отримано позивачем 23.11.2019 (а.с. 109-111).
З огляду на наведене, з урахуванням повідомлення позивача про початок проведення перевірки та дотримання відповідачем встановленої законом процедури прийняття рішень, твердження позивача про позбавлення його права на проведення перевірки за його присутності є безпідставними.
За своєю суттю порушення, що виявлене головним спеціалістом сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Харкіним Ігорем Сергійовичем під час проведення позапланової перевірки полягає в тому, що за адресою: пров.Друкарський, АДРЕСА_1 Житомирі здійснені будівельні роботи з надбудови до житлового будинку. А саме - побудовано другий поверх. Згідно технічного паспорту № 344 від 05.12.2016 та наданого, власником квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину від 21 грудня 2017 року - другий поверх відсутній. Управлінням не зареєстровано дозвільних документів на вказану прибудову. Другий поверх побудовано без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта в період після 05.12.2016 (а.с.8-18).
Зі змісту свідоцтва про право на спадщину встановлено, що частина житлового будинку, що складається з 9/25 частин житлового будинку АДРЕСА_5 перейшла у спадщину ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.26).
Позивач в обґрунтування позову вказує, що не є замовником будівництва, прибудова до будинку була здійснена його батьком ОСОБА_2 у 2011 році.
Згідно технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_5 від 05.12.2016 відбулась інвентаризація самочинно збудованого приміщення площею 27,3 кв.м, що у технічній документації умовно позначено А1 (а.с.21-24).
Зі змісту листа комунального підприємства "Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради № 633 від 09.12.2019, первинна інвентаризація прибудови позначеної літерою "А1" відбулась у грудні 2016 року на замовлення ОСОБА_1 , який здійснював оформлення документів для вступу у спадщину після померлого батька. Обстеженням було встановлено, що прибудова літ "А1" складається з коридору 1-1, площею 9,6 кв.м., комори 1-2, площею 4,3 кв.м. та кімнати 1-3, площею 13,4 кв.м. Крім того, у листі вказано, що над даними приміщеннями містився горищний простір, що планувався під обладнання мансарди. Проте, оскільки на момент здійснення технічної інвентаризації (тобто у грудні 2016 року уже після смерті ОСОБА_2 , який згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі помер 03.10.2014) були відсутні сходи, приміщення горища не було обладнано стінами чи будь-якими іншими перегородками, згідно Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, горище не підлягає інвентаризації, обмірам та внесенню в технічну документацію (а.с.112).
Наведена інформація також підтверджується довідкою комунального підприємства "Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради від 15.02.2017 №727, у якій вказано, що станом на 05.12.2016 встановлено, що за адресою: м.Житомир, пров.Друкарський,30 самовільна прибудова літ. "А1" загальною площею 27,3 кв. м. та житловою 13,4 кв.м. Якщо звернутись до технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_5 від 05.12.2016, то видно, що прибудова літ. "А1" самочинно збудоване та складається з приміщень 1-1, площею 9,6 кв.м., 1-2, площею 4,3 кв.м., 1-3, площею 13,4 кв.м, загальною площею - 27,3 кв.м. Вказано, що загальна та житлова площа будинку зазначені без врахування прибудови "А2" (а.с.112 зворот).
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що на момент проведення інвентаризації приміщень за адресою: будинок АДРЕСА_5 у грудні 2016 року було зафіксовано факт наявності збудованого горища.
Натомість відповідач, в обгрунтування правомірності видання припису про усунення порушень вказує, що станом на 05.12.2016 по вказаному об`єкту було наявне самочинне будівництво прибудови літ. "А" тільки першого поверху, що на думку відповідача, спростовує доводи позовної заяви про те, що будівництво другого поверху було здійснено у 2011 році батьком ОСОБА_1 .
Суд звертає увагу, що матеріали проведеного заходу контролю не містять даних, що вказують на обстеження інспектором ОСОБА_6 І ОСОБА_7 приміщення будинку та горища з середини.
Слід зауважити, що факт наявністі на другому поверсі за адресою: будинок АДРЕСА_5 жилих приміщень інспектором не міг бути встановлений з вулиці.
Як свідчать долучені до справи фотоматеріали перевірки, приміщення другого поверху має два вікна. Фотоматеріали зроблені інспектором з вулиці, доказів дослідження приміщення зсередини суду не надано (а.с.107-108).
Допитаний в якості свідка головний спеціаліст сектору по проведенню перевірок управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради ОСОБА_8 показав, що перевірка будинку за адресою: АДРЕСА_5 проведена за заявою сусіда. У зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 огляд об`єкту відбувався з вулиці, про що свідчать надані фотоматеріали. ОСОБА_1 у телефонному режимі, по номеру телефону наданому скаржником, було повідомлено про проведення перевірки. ОСОБА_1 прибувши в приміщення управління був ознайомлений з направленням на проведення перевірки. Саме від позивача інспектором було отримано документи на право власності об`єкту, зі змісту яких встановлено, що він є співвласником будинку.
По суті виявленого порушення інспектором повідомлено, що ним під час огляду забудови було встановлено наявність капітальної надбудови - другого поверху. Висновок про наявність в будинку другого поверху, а не горища зроблений у зв`язку з наявністю вікон, відсутністю зовнішнього входу (що притаманно горищу) та наявністю ознак капітального будівництва.
Суд звертає увагу, що лише факт наявності вікон не може бути беззаперечним доказом віднесення такого приміщення до жилого.
Таким чином, встановлені під час проведення перевірки факти, не знаходять свого підтвердження у доказах, що долучені до матеріалів справи.
Так, доказів здійснення незаконних будівельних робіт ОСОБА_1 після 05.12.2016 інспектором під час проведення заходу контролю не встановлено.
Водночас слід звернути увагу, що співвласниками частини будинку за вказаною адресою є спадкоємці - ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 .
Допитаний в судовому засіданні інспектор ОСОБА_8 підтвердив той факт, що на момент перевірки йому було відомо про наявність права спільної власності на вказаний будинок трьох осіб.
Однак пояснити підстави винесення припису про усунення порушень саме до ОСОБА_1 інспектор не зміг. Натомість вказав, що ОСОБА_1 є замовником технічної документації, а тому він вважається замовником незаконного будівництва. Також непритягнення до відповідальності інших співвілсників не звільняє від відповідальності ОСОБА_1 .
З огляду на наведене, з урахуванням наявності трьох співвласників будинку, винесення припису з вказівкою на замовника незаконного будівництва ОСОБА_1 є безпідставним.
Таким чином, підстав для винесення припису про усунення порушень № 78/19 від 15.11.2019 у відповідача не було.
Також суд зазначає, що відповідачем перевірявся об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , проте у приписі зазначено вимогу усунення виявлених порушень за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.8, 19).
Крім того, відповідно до абз. 2 п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю у приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень.
У приписі № 78/19 від 15.11.2019 зазначено: "Про виконання припису повідомити письмово до 15.01.2019".
Зі змісту припису неможливо встановити визначений строк усунення порушень, так як, порушення встановлені за результатами проведеного заходу контролю 15.11.2019, тобто пізніше дати, до якої необхідно було усунути порушення.
Вказане свідчить про упередженість органу державного архітектурно-будівельного контролю та зумовлює можливість неоднозначного тлумачення вимоги органом державного архітектурно-будівельного контролю, відтак, припис №78/19 не можна вважати чітким та зрозумілим.
Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенство права. Принцип верховенства права сформувався як інструмент протидії свавіллю держави, що виявляється в діях її органів як у цілому, так і окремих із них. Верховенство права - це розуміння того, що верховна влада, держава та її посадові особи мають обмежуватися законом.
Згідно з ч.1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваного припису.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис є необґрунтованим та протиправним, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.
З приводу розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи встановлено, що позивачем при подачі до суду позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн, про, що свідчить квитанція №17 від 12.12.2019 (а.с.7).
Враховуючи вимоги ст.139 КАС України, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради сплачений судовий збір в сумі 768,40 грн.
Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246, 371 Кодексу адміністративного судочинства України,
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради № 78/19 "Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил" від 15.11.2019.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва