Справа № 320/4687/19
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2020 року справа №320/4687/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДСНС України в Одеській області до Васильківської міської ради Київської області та Відділу освіти Васильківської міської ради про застосування заходів реагування.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області з позовом до Васильківської міської ради про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Васильківської міської ради у вигляді повного зупинення експлуатації Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку "Івушка" Васильківської міської ради, розташованого за адресою: 68141, Одеська обл., Татарбунарський р-н., Лиманська сільрада, с. Лиман, вул. Золокарська,17, шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних приміщень від джерел електропостачання до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки у сфері цивільного захисту, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №81 від 24.05.2019 за нормами 1-4, 6-37.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що в ході проведення позапланової перевірки Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «Івушка» Васильківської міської ради, що розташований за адресою: Одеська обл., Татарбунарський р-н., Лиманська сільська рада, с. Лиман, вул. Золокарська, 17, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Васильківська міська рада правом на надання відзиву не скористалась.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Відділ освіти Васильківської міської ради.

Відділ освіти Васильківської міської ради, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що Позаміський дитячий заклад оздоровлення та відпочинку «Івушка» Васильківської міської ради є сезонним закладом та працює лише в літній період з липня по серпень місяць та кожного року до початку оздоровчого періоду оновлюється необхідним інвентарем. У закладі проводяться усі необхідні заходи по підготовці до оздоровчої та відпочинкової зміни.

Відповідач зазначив, що оскільки перевірка була проведена позивачем у період з 23.05.2019 по 24.05.2019 весь необхідний інвентар був закуплений, але ще не ввезений до закладу відпочинку. Необхідні інструктажі для відповідальних осіб, які призначаються наказами відділу освіти Васильськівської міської ради та видаються на кожен заїзд окремо, проводиться до початку оздоровчого періоду.

Відділ освіти Васильківської міської ради повідомив, що після проведення перевірки більша частина виявлених порушень була усунена, а всі інші недоліки будуть поступово усунені за наявності фінансування.

Відповідач наголосив на тому, що зупинення роботи вказаного дитячого закладу матиме негативні наслідки, оскільки діти пільгових категорій, які відпочивають влітку у закладі, будуть позбавлені такого відпочинку та оздоровлення, що вплине на їхнє самопочуття та здоров`я.

Усною ухвалою суду від 17.12.2019, проголошеною без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті.

Присутній у судових засіданнях 26.11.2019 та 17.12.2019 представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позову.

У судове засідання, призначене на 23.01.2020, сторони не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином та своєчасно.

23.01.2020 на адресу суд від позивача надійшло клопотання про здійснення розгляду справи без участі представника Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області.

Згідно з частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неявку учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце судового засідання, та клопотання позивача, усною ухвалою суду від 23.01.2020, проголошеною без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до журналу судового засідання, вирішено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які є у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Виконавчого комітету Васильківської міської ради Київської області від 13.05.2003 №282 вирішено передати з балансу Управління житлово-комунального господарства Васильківської міської ради на баланс відділу освіти Васильківської міської ради дитячий оздоровчий табір «Івушка», який використовується для відпочинку та оздоровлення дітей міста (а.с.147).

На підставі акта прийому-передачі основних засобів від 03.06.2003 Управлінням житлово-комунального господарства Васильківської міської ради було передано на баланс відділу освіти Васильківської міської ради дитячий оздоровчий табір «Івушка» (а.с.148-151).

У період з 23.05.2019 по 24.05.2019 інспектором ВН (К) за ОВО ЦЗД ГУ ДСНС України в Одеській області лейтенантом служби цивільного захисту Степаненком Олексієм Сергійовичем та інспектором відділу контролю застосування санкцій та обліку пожеж ЦЗД ГУ ДСНС України в Одеській області лейтенантом служби цивільного захисту Панчуком Дмитром Віталійовичем було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Базою відпочинку «Івушка» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якого був складений акт від 24.05.2019 №81 (а.с.17-25).

У розділі «Опис виявлених порушень законодавства» акта вказано про виявлення в ході перевірки численних порушень (43 окремих пункта) Позаміським дитячим закладом оздоровлення та відпочинку «Івушка» Васильківської міської ради законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Виявлення порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта.

Під час розгляду справи Татарбунарським міськрайонним сектором ГУ ДСНС України в Одеській області за заявою відповідача у період з 13.12.2019 по 16.12.2019 було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складено акт №231 від 16.12.2019 (а.с.199-209).

Зі змісту вказаного акта вбачається, що відповідачем не було усунуто наступні порушення вимог законодавства:

- розділ ІІІ, п.2, п.п.2.5 Правил пожежної безпеки України - не оброблено дерев`яні конструкції даху капітальних будівель і споруд вогнезахисним розчином з доведенням до нормованої межі вогнестійкості;

- розділ Vп.1, п.п. 1.2 Правил пожежної безпеки України - не обладнано приміщення для сну будинків відпочинку автоматичними системами протипожежного захисту (системами пожежної сигналізації (далі - АСПЗ) відповідно до ДБН В. 2.5-56:2010 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту";

- розділ V п.5, п.п.5.6 Правил пожежної безпеки України - не забезпечено черговий персонал а також мешканці пристроями фільтрувальними для саморятування під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі відповідно до вимог ДБН В 2.2-20:2008 "Будинки і споруди. Готелі";

- п.1.6 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки України - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено за допомогою скрутки;

- розділ ІІІ п.2. п.п.2.23 Правил пожежної безпеки України - сходи та сходові марші на другий поверх Корпусу №13-16 виконано з дерев`яних конструктивних елементів. Привести сходи у відповідність ДБН В 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва", ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди", ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки", СниП 2.09.02-85* "Производственные здания", ДБН В.2.3-15:2007 "Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів", ДБН В.2.2-28:2010 "Будинки адміністративного та побутового призначення", інших будівельних норм за видами будинків та споруд;

- Наказ МВС №301 від 10.04.2017, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04.05.2017 за №566/30434 - не проведено водолазне обстеження підводної частини дна акваторії водного об`єкта аварійно - рятувальною (рятувально-водолазною) службою, атестованою в Центральній міжвідомчій атестаційній комісії з атестації аварійно - рятувальних служб та рятувальників, при наявності чинного свідоцтва про атестацію, де вказано конкретні види водолазних робіт, які здатна виконувати аварійно - рятувальна служба;

- Наказ МВС №301 від 10.04.2017, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04.05.2017 за №566/30434 - не обладнано вишкою та оглядовим майданчиком для спостережень відомчий (сезонний) рятувальний пост;

- Наказ МВС №301 від 10.04.2017, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04.05.2017 за №566/30434 - на території місця купання дітей з метою попередження нещасних випадків на воді встановлюють стенди з правилами поведінки на воді, а також стенд з кліматичними умовами: температура повітря та води, сила і швидкість вітру.

Отже, не усунутими залишились вісім порушень, про яке раніше було зазначено в акті перевірки №81 від 24.05.2019, які і підлягають дослідженню в рамках цієї справи, з приводу чого суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі-Закон №877).

Частиною першою статті 1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України №5403 від 02.10.2012.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Матеріали справи свідчать, що під час розгляду справи переважна більшість порушень (35 з 43), зазначених в акті перевірки №81 від 24.05.2019, відповідачем була усунута та на теперішній час відповідачем не усунуто вісім порушень.

Щодо порушення відповідачем підпункту 2.5 пункту 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд встановлені Правилами пожежної безпеки України, затвердженими Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - Правила №1417).

Відповідно до пункту 2 Правил №1417 ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно з підпунктом 2.5 пункту 2 Правил №1417 у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Підпунктом 2.6 пункту 2 Правил №1417 визначено, що роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт.

Стосовно порушення позивачем підпункту 1.2 пункту 1 розділу V Правил №1417.

Згідно з пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил №1417, порушення якого відображено позивачем в акті, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 13.11.2014 №312, визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ.

Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі "пожежа" тощо).

Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.

Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).

Водночас, суд звертає увагу на те, що положення ДБН В. 2.5-56:2010 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту", на які наявні посилання позивача в акті перевірки, втратили чинність з 01.07.2015.

Стосовно порушення відповідачем підпункту 5.6 пункті 5 розділу V Правил №1417.

Відповідно до підпункту 5.6 пункту 5 розділу VI Правил №1417 черговий персонал готелів та готельних комплексів з кількістю місць для проживання 50 осіб і більше, а також мешканці цих об`єктів мають бути забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі.

Відповідно до пункту 9.24 ДБН В 2.2-20:2008 "Будинки і споруди. Готелі", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 23.07.2008 №340, у готельних номерах та приміщеннях для обслуговуючого персоналу, які розташовані у будинках із атріумами (пасажами), у готелях умовною висотою понад 26,5м категорії *** і більше, у готелях **** і ***** категорій незалежно від умовної висоти слід влаштовувати шафи зберігання засобів індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі. Такі шафи повинні бути вбудованими (у стіну, перегородку) або навісними (кріпитися до стіни, перегородки), розміщуватися на висоті від 0,5 м до 1,0 м (від низу шафи до рівня підлоги), мати отвори для провітрювання. Кількість засобів індивідуального захисту органів дихання визначається за кількістю місць у готельних номерах та кількістю обслуговуючого персоналу. Габаритні розміри шаф повинні забезпечувати можливість розміщення зазначених засобів у шафі із розрахунку кількості місць у готельних номерах, кількості обслуговуючого персоналу та габаритних розмірів цих засобів. Зазначені засоби індивідуального захисту органів дихання повинні мати сертифікат відповідності.

Примітка. На дверцятах шаф (із зовнішнього боку) повинен бути напис "Засоби індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі".

Суд звертає увагу, що позивачем допущено помилку при зазначені номеру розділу Правил №1417, який був порушений відповідачем, та замість розділу VI вказано розділ V.

Щодо порушення відповідачем вимог пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил №1417.

Відповідно до пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил №1417 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Стосовно порушення відповідачем положень підпункту 2.23 пункту 2 розділу ІІІ Правил №1417.

Згідно з підпунктом 2.23 пункту 2 розділу ІІІ Правил №1417 забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.

Відповідно до пункту 2.20 ДБН В 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" сходи та сходові клітки, призначені для евакуації людей і проведення пожежнорятувальних робіт, та зовнішні пожежні драбини, призначені для проведення пожежнорятувальних робіт, класифікують за типами, а саме: сходи С1 внутрішні, що розміщуються в сходових клітках; сходи С2 внутрішні відкриті (без огороджувальних стін); сходи С3 зовнішні відкриті звичайні сходові клітки; сходи СК1 з природним освітленням крізь засклені або відкриті прорізи у зовнішніх стінах на кожному поверсі; сходи СК2 з природнім освітленням крізь засклені прорізи у покритті незадимлювані сходові клітки; Н1 із входом до сходової клітки з кожного надземного поверху через зовнішню повітряну зону по відкритих назовні переходах по балконах, лоджіях, галереях та з природним освітленням на кожному поверсі крізь засклені прорізи у зовнішніх стінах; Н2 з підпором повітря до сходової клітки в разі пожежі та з природним освітленням на кожному надземному поверсі крізь засклені прорізи у зовнішніх стінах; Н3 із входом до сходової клітки на кожному надземному поверсі через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря в разі пожежі та з природним освітленням на кожному поверсі крізь засклені прорізи у зовнішніх стінах; Н4 без природного освітлення, з підпором повітря до сходової клітки у разі пожежі та із входом до сходової клітки на кожному поверсі через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря в разі пожежі зовнішні пожежні драбини; П1 вертикальна металева, що починається з висоти 2,5 м від рівня землі, має ширину 0,7 м та площадку перед виходом на покрівлю з огородженням висотою не менше 0,6 м. Починаючи з висоти 10 м драбина повинна мати дуги через кожні 0,7 м з радіусом заокруглення 0,35 м і з центром, віддаленим від драбини на 0,45 м.; П2 маршева металева, що починається з висоти 2,5 м від рівня землі та має ухил маршів не більше за 6:1, ширину 0,7 м, а також площадки не рідше ніж через 8 м і поручні.

Відповідно до пункту 5.40 ДБН В 1.1-7-2002 сходи типу С3 слід розміщувати біля зовнішніх стін будинку, з межею вогнестійкості не нижче за REI 30. Ці сходи повинні мати ширину не менше 0,7 м, площадки на рівні евакуаційних виходів та огородження заввишки 1,2 м. Сходи типу С3 слід виконувати з негорючих матеріалів і розташовувати на відстані, не меншій за 1 м від віконних прорізів.

Згідно з підпунктом 9.2.1 пункт 9.2 ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди" сходові клітки повинні бути забезпечені природним освітленням через прорізи у зовнішніх стінах (крім сходових кліток типів СК2 та Н4, сходів у підземних, підвальних та цокольних поверхах, а також колосникових сходів у будинках видовищних закладів). У сходових клітках типу СК1 у разі суцільного заповнення віконних прорізів (склоблоками, склопрофілітом або іншими подібними матеріалами) на кожному поверсі є обов`язковою наявність створок та фрамуг, що відчиняються, площею не менше 1,2 м2 на поверх. Сходові клітки СК1, СК2 у громадських будинках повинні мати двері з ущільненням в притворах та з пристроями для самозачинення.

Згідно з пунктами 4.8 та 4.9 розділу 4 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки" у житлових будинках секційного типу I і II ступенів вогнестійкості умовною висотою до 9 м включно допускається влаштовувати сходові клітки типу СК2, що проектуються згідно з 5.47 ДБН В.1.1-7. При цьому, починаючи з другого поверху і вище, слід передбачати в кожній квартирі другий евакуаційний вихід згідно з 4.10, а) та 4.10, б) цих Норм, а також просвіт між маршами не менше 0,7 м або світлову шахту на всю висоту сходової клітки площею горизонтального перерізу не менше 2 м2 . Двері сходових кліток (крім сходових кліток типу Н4), тамбурів при сходових клітках типу Н2 і двері квартир, що виходять безпосередньо в сходові клітки, повинні бути глухими або з армованим.

Щодо порушення відповідачем вимог Наказу МВС №301 від 10.04.2017.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 10.04.2017 №301 затверджені Правила охорони життя на водних об`єктах (далі - Правила №301), якими визначені вимоги щодо забезпечення безпеки населення на водних об`єктах України та спрямовані на запобігання надзвичайним ситуаціям, загибелі і травматизму людей на воді.

Відповідно до пункту 3 Правил №301 у цих Правилах терміни вживаються в таких значеннях:

використання водного об`єкта - процес використання води у виробництві з метою отримання продукції, для господарсько-питних потреб населення, потреб гідроенергетики, рибництва, водного, повітряного транспорту, для відпочинку людей, організації пляжів, місць масового відпочинку людей, використання плавучих засобів, улаштування водних атракціонів, місць для занять видами спорту, фізкультурно-оздоровчих занять, пунктів аматорського і спортивного рибальства тощо;

водний об`єкт - природний або створений штучно водний елемент довкілля (море, річка, озеро, водосховище, ставок, канал, водоносний горизонт);

Пунктом 1 розділу ІІ Правил №301 визначено, що під час влаштування пляжів та місць масового відпочинку людей на водних об`єктах необхідно дотримуватися таких вимог, зокрема, дно акваторії має бути рівне, щільне, з пологим спуском без уступів, піщане, гравійно-піщане або дрібно-гравійне (за необхідності спеціально готується), вільне від баговиння, водоростей, очищене водолазами від корчів, брухту та інших предметів, що можуть становити небезпеку для життя та здоров`я відпочивальників.

Відповідно до пункту 7-8 розділу ІІ Правил №301 передбачено, що щороку перед початком купального (курортного) сезону рекреаційні зони, відведені для купання, у період масового відпочинку людей мають бути обстежені й очищені від сторонніх предметів сертифікованими водолазними підрозділами аварійно-рятувальної служби або спеціалізованими аварійно-рятувальними службами, що пройшли атестацію відповідно до Порядку атестації аварійно-рятувальних служб і рятувальників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 листопада 2013 року № 828.

Після проведення заходів з обстеження та очищення дна пляжу (водного об`єкта) аварійно-рятувальною службою замовнику видаються такі документи:

паспорт підводної частини акваторії пляжу (водного об`єкта) (додаток 1);

акт водолазного обстеження дна акваторії пляжу (водного об`єкта) (додаток 2);

карта виміру глибин дна акваторії пляжу (водного об`єкта);

акт про усунення небезпечних для купання предметів з дна акваторії пляжу (водного об`єкта) (додаток 3).

Водолазне обстеження дна акваторії водного об`єкта проводиться в межах не менше 50 м від берега.

За наявності на водному об`єкті бонів та хвилезагороджувальних споруд водолазне обстеження проводиться на відстані до 5 м по периметру споруди.

Згідно з пунктом 9 Правил №304 керівники місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які використовують водні об`єкти з фізкультурно-оздоровчою метою або для відпочинку людей, щороку перед початком купального (курортного) сезону організовують та проводять, зокрема, такі заходи: отримують документи щодо обстеження й очищення дна акваторії пляжу (водного об`єкта); укладають договір на аварійно-рятувальне обслуговування з аварійно-рятувальною службою, яка пройшла атестацію відповідно до Порядку атестації аварійно-рятувальних служб і рятувальників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 листопада 2013 року № 828; позначають буями або чорними кулями в акваторії водного об`єкта місця, небезпечні для життя та здоров`я людей, відповідно до карти виміру глибин акваторії пляжу.

Пунктом 5 розділу VI Правил №301 визначено, що перед відкриттям купального сезону дно акваторії місця купання дитячого оздоровчого закладу обстежується водолазами й очищується від сторонніх предметів, що становлять небезпеку при купанні.

Обстеження дна акваторії місць для купання дітей організовується відповідно до вимог цих Правил.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ Правил №301 у місцях масового відпочинку людей на водних об`єктах, зокрема на пляжах, має бути, зокрема, розташовано спостережні вишки з рятувальними засобами (рятувальний пляжний круг з 15-метровим плавучим лінем, кінець Александрова , бінокль, мегафон) на відстані не більше ніж 10 м від води.

Пунктом 1 розділу ІІІ Правил №301 передбачено, що рятувальні пости можуть діяти постійно, сезонно, а також тимчасово (будівництво на водному об`єкті, повінь, переправа тощо).

Рятувальний пост розташовується в приміщенні літнього типу з вишкою та оглядовим майданчиком для спостережень. Тимчасовий рятувальний пост допускається розміщувати в наметі.

Відповідно до пункту 10 розділу ІІІ Правил №301 рятувальний пост забезпечується: 1) пост першої категорії, зокрема, спостережними вишками з рятувальними засобами (рятувальний пляжний круг з 15-метровим плавучим лінем, кінець Александрова , бінокль, мегафон), розташованими на відстані не більше ніж 10 м від води по всій території через кожні 150-300 м.

Згідно з пунктом 7 розділу VІ Правил №301 з метою запобігання нещасним випадкам на воді на територіях місць купання дітей встановлюються стенди, на яких розміщують інформацію про правила поведінки на воді, кліматичні умови (температура повітря і води, сила, напрямок і швидкість вітру).

Суд зазначає, що матеріали справи не місять доказів усунення відповідачем вказаних порушень.

У відзиві на позовну заяву Відділ освіти Васильківської міської ради зазначив, що Позаміський дитячий заклад оздоровлення та відпочинку «Івушка» Васильківської міської ради є сезонним закладом та працює лише в літній період з липня по серпень місяць та кожного року до початку оздоровчого періоду оновлюється необхідним інвентарем. У закладі проводяться усі необхідні заходи по підготовці до оздоровчої та відпочинкової зміни.

Проте, суд не приймає до уваги такі пояснення відповідача, оскільки експлуатація сезонного закладу з відповідними порушеннями створює ризик виникнення надзвичайної ситуації, пожежі або аварії.

При цьому, суд звертає увагу на те, що вказані порушення були виявлені контролюючим органом ще під час проведення планової перевірки 31.05.2018, що підтверджується актом №7.

Суд наголошує на тому, що не усунені відповідачем порушення є істотними та несуть ризик загрози життю та здоров`ю людей у разі виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, оскільки впливають:

- на забезпечення безпеки роботи закладу оздоровлення та відпочинку, безпеки його працівників, відвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм та техногенної безпеки;

- на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі;

- на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків.

При збереженні таких умов для відвідувачів та працівників закладу існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

У п.31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Отже, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем, а в умовах відсутності фінансування витрат на поточний ремонт порушення норм протипожежної безпеки та цивільного захисту, виявлені перевірками позивача, усунуті не будуть.

Таким чином, враховуючи те, що відповідач не усунув порушення, які виявлені в ході проведення перевірки, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку "Івушка" Васильківської міської ради, до повного усунення порушень, зазначених у пунктах 1-5 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акта від 16.12.2019 №231.

При цьому, суд не вбачає за доцільне зазначати у резолютивній частині рішення у цій справі порядок його виконання у вигляді відключення приміщень закладу від джерел електропостачання, оскільки задоволення позову у такий спосіб дозволить у буквальному сенсі здійснювати експлуатацію об`єкта в інший спосіб, без використання джерел електропостачання (за допомогою власних електрогенераторів, автономних засобів освітлення чи взагалі без них тощо), що, однак, буде продовжувати створювати небезпеку для життя та здоров`я людей у разі виникнення надзвичайної ситуації. За таких обставин, суд вважає за необхідне задовольнити позов та заборонити відповідачам експлуатацію спірного об`єкта у будь-який спосіб, не зазначаючи при цьому якийсь конкретний порядок виконання рішення суду.

Суд зауважує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачами виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідачів захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Враховуючи вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідні витрат, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, позивачем понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації Васильківською міською радою Київської області та Відділом освіти Васильківської міської ради Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку "Івушка" Васильківської міської ради, який розташований за адресою: 68141, Одеська обл., Татарбунарський р-н., Лиманська сільрада, с. Лиман, вул. Золокарська, 17, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 16.12.2019 №231.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.