Справа № 260/318/20
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 березня 2020 рокум. Ужгород№ 260/318/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання - Кустрьо В.М.

за участю:

сторони та інші учасники справи не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства соціальної політики України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України", Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода", Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут", Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут", Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" про визнання бездіяльності протиправною, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 23 березня 2020 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 27 березня 2020 року.

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ), в особі представника Розман С.Ю., звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства соціальної політики України (далі відповідач, Мінсоцполітики України), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" (далі АТ "Державний ощадний банк України", третя особа -1 ), Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (далі третя особа 2), Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут" (далі- ТОВ "Закарпаттяенергозбут", третя особа -3), Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" (далі третя особа-4, ТОВ "Закарпатгаз Збут"), Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" (далі третя особа -5, АТ "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз"), якою просить: 1) Визнати протиправною бездіяльність Міністерства соціальної політики України у вигляді не передання до АТ "Державний ощадний банк України" реєстру пільговиків, із включенням до нього ОСОБА_1 , для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків; 2) Зобов`язати Міністерство соціальної політики України передати до АТ "Державний ощадний банк України" реєстр пільговиків, із включенням до нього ОСОБА_1 , для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач з 15 липня 2015 року як учасник бойових дій перебуває на обліку у Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги. Департамент праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради повідомив позивача, що на підставі даних Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги у статусі учасника бойових дій, 06 грудня 2019 року сформовано реєстр осіб, які мають право на отримання пільг, та захищеними каналами зв`язку передано до Мінсоцполітики, але у зв`язку з відсутністю в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікового запису позивача як пільговика не можливо здійснити переказ коштів на рахунок для виплати пільг. Позивач звернувся до Мінсоцполітики з запитом, в якому просив повідомити чи передавало Мінсоцполітики захищеними каналами зв`язку до АТ "Ощадбанк" реєстр пільговиків, із включенням до нього позивача, для обліку в автоматизованих системах цього банку. У листі відповідача від 24 грудня 2019 року відсутня інформація стосовно передання до АТ "Ощадбанк" реєстру пільговиків, із включенням до нього позивача. Відтак, на переконання позивача, відсутність в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікового запису позивачу як пільговика зумовлена бездіяльністю відповідача, який не передав до АТ "Ощадбанк" отриманий від Департаменту праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради реєстр пільговиків, із включенням до нього позивача для обліку в автоматизованих системах цього банку. Така бездіяльність відповідача, зумовлює порушення встановленого законом права позивача як учасника бойових дій на отримання у грошовій безготівковій формі пільг з оплати житлово-комунальних послуг.

Ухвалою суду від 06 березня 2020 року закрито провадження в даній адміністративній справі в частині позовної вимоги про зобов`язання Міністерства соціальної політики України передати до АТ "Державний ощадний банк України" реєстр пільговиків, із включенням до нього позивача для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків.

23 березня 2020 року до суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача.

Відповідач, відзив на позовну заяву не подав, в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення.

Представник КП "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" надав суду письмові пояснення на позовну заяву, в яких зазначає, що у зв`язку із запровадженням механізму надання пільг у грошовій формі підприємства, що надають житлово-комунальні послуги, у платіжних документах, починаючи з листопада 2019 року зазначають пільговикам суму повного нарахування плати за спожиті житлово-комунальні послуги, а також внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (за їх наявності) без урахування розміру пільги. Враховуючи зміни, які відбулися, вирішення питань, зазначених у позовній заяві не належить до компетенції третьої особи.

Представник Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" надав суду пояснення, в яких зазначив, що облік в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків здійснюється на підставі отриманих від Мінсоцполітики захищеними каналами зв`язку реєстрів пільговиків для обліку в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків. Реєстр пільговиків з включенням до нього ОСОБА_1 отриманий банком 21 січня 2020 року та цього ж дня на підставі даних реєстру АТ "Ощадбанк" сформовано у власних автоматизованих системах обліковий запис пільговика ОСОБА_1

Представник ТОВ "Закарпатгаззбут" надав суду пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що у зв`язку із запровадженням механізму надання пільг у грошовій формі підприємства, що надають житлово-комунальні послуги, у платіжних документах, починаючи з листопада 2019 року зазначають пільговикам суму повного нарахування плати за спожиті житлово-комунальні послуги, а також внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (за їх наявності) без урахування розміру пільги. З початку опалювального періоду 01.10.2019 року по 29.02.2020 року АТ "Ощадбанк" перераховано на рахунок ТОВ "Закарпатгаззбут" загальну суму 2234,37 грн. пільгових коштів в рахунок оплати вартості спожитого газу споживачем ОСОБА_1 . Дана суму була перерахована банком товариству тільки 18 лютого 2020 року.

Представник АТ "Ощадбанк" у судове засідання не з`явився, однак у письмових поясненнях на позовну заяву просив здійснювати розгляд справи за його відсутності.

Представники інших третіх осіб в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно вимог ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (в тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач отримав статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 ,виданим 30 квітня 2015 року.

ОСОБА_1 перебуває на обліку як учасник бойових дій з 15 липня 2015 року та відповідно до статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", має право на 75- відсоткову знижку плати на житлово-комунальні послуги.

Позивач за листопад, грудень 2019 року та січень 2020 року отримав від виконавців комунальних послуг рахунки на оплату таких послуг у повному обсязі, без врахування пільг.

На адвокатський запит представника позивача Департамент праці та соціального забезпечення Ужгородської міської ради листом від 14 січня 2020 року № 01/34.05.08-05 повідомив позивача, що на підставі даних Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги 06 грудня 2020 року структурний підрозділ з питань соціального захисту населення сформував реєстр осіб, які мають право на отримання пільг та захищеними каналами передав до Мінсоцполітики.

13 грудня 2019 року представник позивача звернувся з адвокатським запитом до Міністерства соціальної політики України та листом від 24 грудня 2019 року № 1803/0111-19/202 відповідач повідомив, що розрахована сума пільги виплачується у грошовій безготівковій формі, шляхом перерахування коштів на персональний обліковий запис одержувача пільги в АТ "Ощадбанк", з якого кошти спрямовуються банком лише на оплату житлово-комунальних послуг на підставі даних надавачів послуг.

23 січня 2020 року представник позивача звернувся з повторним адвокатським запитом до Міністерства соціальної політики ,в якому просив надати інформацію: 1) чи дійсно передавав і коли Департамент праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради захищеними каналами зв`язку до Міністерства соціальної політики реєстр пільговиків, із включенням до нього ОСОБА_1 як пільговика у статусі учасника бойових дій; 2) чи передавало захищеними каналами зв`язку і якого числа Міністерство соціальної політики України до АТ "Ощадбанк" отриманий від вказаного Департаменту реєстр пільговиків, із включенням до нього ОСОБА_1 для обліку в автоматизованих системах цього банку.

Міністерство соціальної політики України від 20 січня 2020 року № 698/0/290-20/20 на адвокатський запит представника позивача повідомило, що відповідь з порушеного питання у межах компетенції було надано листом від 24 грудня 2019 року № 1803/0/111-19/202.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" учасникам бойових дій надаються такі пільги: 75-процентна знижка плати за користування комунальними послугами (газом, електроенергією та іншими послугами) та скрапленим балонним газом для побутових потреб в межах середніх норм споживання.

Згідно з п. 5 ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" при наданні житлово-комунальних послуг застосовуються державні соціальні нормативи у сфері житлово-комунального обслуговування, встановлені законодавством.

Згідно з ч. 3 ст. 11 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" гранична норма витрат на управління житлом громадян, які відповідно до законодавства мають пільги або користуються субсидією на оплату житлово-комунальних послуг, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Гранична норма витрат на оплату комунальних послуг для громадян, які відповідно до законодавства мають пільги або користуються субсидією на оплату житлово-комунальних послуг, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачені законодавством пільги та субсидії на оплату житлово-комунальних послуг виплачуються споживачу в грошовій формі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 373 затверджено Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі (далі Порядок № 373).

Згідно з п. 2 Порядку № 373 головним розпорядником коштів, передбачених у державному бюджеті для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, та відповідальним виконавцем бюджетної програми є Мінсоцполітики.

Відповідно до п. 3 Порядку № 373 дія цього Порядку поширюється на осіб, які мають право на пільги згідно із Законами України, зокрема Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Згідно з п. 5 Порядку № 373 для розрахунку розміру пільги інформацію структурним підрозділам з питань соціального захисту населення до 15 числа кожного місяця надають: бюджетні установи, казенні підприємства та комунальні некомерційні підприємства, що утворюються у результаті реорганізації державних та комунальних закладів охорони здоров`я, - про працівників, які мають право на отримання пільги у поточному місяці з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї; об`єднання - про зміну внесків, платежів об`єднанню; управителі, виконавці комунальних послуг - про зміну тарифів на житлово-комунальні послуги, внесків за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку.

Відповідно до п. 6 Порядку № 373 структурні підрозділи з питань соціального захисту населення на підставі даних Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги (далі - Реєстр), та інформації, отриманої відповідно до пункту 5 цього Порядку, розраховують щомісяця до 20 числа суму пільги виходячи з розміру знижки, на яку пільговик має право згідно із законом, кількості членів сім`ї, які мають таке право відповідно до законодавчих актів, зазначених у пункті 3 цього Порядку, та визначені статтею 51 Бюджетного кодексу України, та з урахуванням встановлених цін/тарифів (внесків) і державних соціальних нормативів у сфері житлово-комунального обслуговування.

Згідно з п. 7 Порядку № 373 виплата розрахованої суми пільги здійснюється у грошовій безготівковій формі шляхом перерахування коштів на рахунок Мінсоцполітики в АТ "Ощадбанк" на підставі укладеного між Мінсоцполітики та АТ "Ощадбанк" договору (далі - рахунок для виплати пільг).

За заявою пільговика, поданою структурному підрозділу з питань соціального захисту населення до 15 жовтня (15 травня), у якій зазначаються виплатні реквізити, виплата пільги здійснюється у грошовій готівковій формі з початку опалювального (неопалювального) сезону.

Відповідно до абз. 4 п. 7 Порядку № 373 структурні підрозділи з питань соціального захисту населення надають щомісяця до 27 числа управителям, об`єднанням, виконавцям комунальних послуг списки пільговиків, яким нараховано пільгу на оплату житлово-комунальних послуг у поточному місяці, у яких зазначається форма отримання пільги, та дані про облікові записи пільговиків, що ведуться АТ "Ощадбанк" відповідно до пункту 9 цього Порядку.

Згідно з п. 9 Порядку № 373 АТ "Ощадбанк" веде у відповідних автоматизованих системах обліку банку персоніфікований облік пільговиків та коштів, які надходять на рахунок для виплати пільг, в розрізі кожного пільговика (далі - облікові записи пільговиків).

Відповідно до п. 10 Порядку № 373 облік в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків здійснюється в такій послідовності:

1) на підставі даних Реєстру структурні підрозділи з питань соціального захисту населення кожного робочого дня (за потребою) формують реєстри осіб, які мають право на отримання пільг (далі - реєстр пільговиків), які захищеними каналами зв`язку передаються Мінсоцполітики. Форма реєстру пільговиків встановлюється договором між Мінсоцполітики та АТ "Ощадбанк".

2) Мінсоцполітики передає не пізніше ніж протягом наступного робочого дня АТ "Ощадбанк" отримані реєстри пільговиків захищеними каналами зв`язку для обліку в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків;

3) АТ "Ощадбанк" формує протягом наступного робочого дня в автоматизованих системах банку облікові записи пільговиків, інформацію про які передає Мінсоцполітики;

4) Мінсоцполітики передає не пізніше ніж протягом наступного робочого дня отримані дані про облікові записи пільговиків структурним підрозділам з питань соціального захисту населення.

У разі зміни відомостей, що були включені до реєстрів пільговиків, структурні підрозділи з питань соціального захисту населення коригують відповідні дані під час подальшого формування реєстрів пільговиків в порядку, визначеному підпунктами 1 - 4 цього пункту.

Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Порядку № 373 Мінсоцполітики повинно було передати не пізніше ніж протягом наступного робочого дня АТ "Ощадбанк" отримані реєстри пільговиків захищеними каналами зв`язку для обліку в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків.

Як вже встановлено судом та підтверджується листом Департаменту праці та соціального захисту населення від 14 січня 2020 року, на підставі даних Реєстру 06 грудня 2019 року структурний підрозділ з питань соціального захисту населення сформував реєстр осіб, які мають право на отримання пільг та захищеними каналами передав до Мінсоцполітики.

В той же час, судом встановлено, що реєстр пільговиків з включенням до нього позивача отриманий АТ "Ощадбанк" 21 січня 2020 року, що підтверджено представником АТ "Ощадбанк" у письмових поясненнях на позовну заяву.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність та не передано у строк встановлений пунктом 10 Порядку № 373 АТ "Ощадбанк" реєстр пільговиків, і з включенням до нього позивача, захищеними каналами зв`язку для обліку в автоматизованих системах АТ "Ощадбанк" облікових записів пільговиків.

Як вбачається з листа ДП "Інформаційно-обчислювальний центр Міністерства соціальної політики" від 31 січня 2020 року № 013-132 успішний результат обміну між АТ "Ощадбанк" та структурним підрозділом з питань соціального захисту населення м. Ужгород (СПСЗН) було досягнуто 21 січня 2019 року. Відповідь, яка багаторазово поверталася - "Було знайдено один або більше незакритий обліковий запис", свідчить про те, що в банку був знайдений двійник по паспортних даних. Після того як помилка СПСЗН була виправлена, ОСОБА_1 . 21. 01. 2020 року було присвоєно номер в Єдиній базі клієнтів АТ "Ощадбанк" 59с5е50d19.

В той же час, суд зазначає, що вказаний лист надісланий представнику позивача 25 лютого 2020 року, тобто вже після звернення з даним позовом до суду, що підтверджується штемпелем Укрпошти на конверті, в якому він надійшов. Крім того, жодних доказів на підтвердження, викладених у вищевказаному листі фактів суду надано не було.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо не передання, у встановлений п. 10 Порядку № 373 строк до АТ "Ощадбанк" реєстру пільговиків, із включенням до нього позивача, для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

За правилами встановленими ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідач відзив на позовну заяву не подав та не довів правомірності не передання, у встановлений п. 10 Порядку № 373 строк до АТ "Ощадбанк" реєстру пільговиків, із включенням до нього позивача, для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків. Відтак, вимоги позову відповідають вимогам законодавства та встановленим судом обставинам справи, що підтверджені належними та допустимими доказами та, за наведених обставин, позов необхідно задовольнити.

Щодо розподілу судових витрат на правничу допомогу у розмірі 25 000 грн., суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п.1 ч. 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.1 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно з ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Суд зазначає, що на підтвердження здійсненної правової допомоги, необхідно долучати розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися в акті приймання-передачі послуг за договором. Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 01 жовтня 2018 року у справі № 569/17904/17.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що між позивачем та адвокатом Розман Сергієм Юрійовичем 12 грудня 2019 року укладено договір № 32 про надання правничої допомоги.

Відповідно до п.п. 2.1 п. 2 вказаного договору оплата правничої допомоги здійснюється відповідно до обсягу виконаної роботи та розрахунку її вартості, зазначених в описі наданих адвокатом послуг.

Згідно з п.п. 2 п. 2 Договору оплата правничої допомоги здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня підписання сторонами цього договору шляхом сплати коштів готівкою безпосередньо адвокату або внесенням коштів на його банківський рахунок (за вибором клієнта).

На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу представником позивача надано опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом за укладеним з ОСОБА_1 договором від 12 грудня 2019 року № 32 про надання правничої допомоги, яким визначено наступний розрахунок вартості наданих послуг: вивчення наданих клієнтом документів 6000,00 грн.; надання консультації клієнту 3000,00 грн.; перегляд законодавчої бази, пошук і вивчення судової практики 6000,00 грн.; підготовка позовних матеріалів 10000, 00 грн.

Загальна вартість наданих послуг 25000,00 грн.

Сплата позивачем витрат на правничу допомогу у розмірі 25000, 00 грн. підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 01 від 04 лютого 2020 року.

Суд зазначає, що стаття 134 КАС України не виключає права суду перевіряти дотримання позивачем вимог частини 5 статті 134 щодо співмірності заявлених до стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Верховний Суд в додатковій постанові від 12 вересня 2018 року (справа № 810/4749/15), аналізуючи положення статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначив, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Суд зазначає, що при визначені відшкодування витрат на суму гонорару адвоката, суд виходить з реальності адвокатських витрат (чи мали місце ці витрати, чи була в них необхідність) а також розумності їх розміру. Такі критерії застосовує Європейській суд з прав людини. У справі "East/West Allianse Limited" суд зазначив, що заявник має право на компенсацію судових витрат, тільки якщо буде доведено, що такі витрати фактично мали місце, були неминучі, а їх розмір є обґрунтованим.

При вирішенні питання щодо розподілу витрат, пов`язаних з правничою допомогою, суд враховує, що адміністративна справа № 260/318/20 розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Позивачем не надано доказів, на підтвердження значення справи, впливу вирішення справи на його репутацію або публічного інтересу до справи.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що вартість послуг правового характеру у розмірі 25000,00 грн., що заявлена до стягнення з відповідача є не співмірною зі складністю справи та обсягом наданих послуг, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг).

Крім того, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 200/14113/18-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що сума судових витрат на правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок відповідача, підлягає зменшенню у зв`язку з відсутності ознак співмірності, визначених ч. 5 ст. 134 КАС України.

Відтак, з огляду на нескладність справи, недоведеність її значення для позивача та обсяг наданих послуг, суд, виходячи з критерію пропорційності вважає, що розмір витрат на правничу допомогу, що підлягає стягненню з відповідача повинен становити 5000,00 грн., з яких: вивчення наданих клієнтом документів 1000,00 грн.; надання консультації клієнту 1000,00 грн.; перегляд законодавчої бази, пошук і вивчення судової практики 1000,00 грн.; підготовка позовних матеріалів 2000, 00 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Міністерства соціальної політики України (м. Київ, вул. Еспланадна, 8/10, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" (м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12 Г, ), Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Митна, буд. 1, ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Жупанатська, буд. 18, ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Погорєлова, буд. 2, ), Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Погорєлова, буд. 2, ) про визнання бездіяльності протиправною, задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність Міністерства соціальної політики України щодо не передання до Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" реєстру пільговиків, із включенням до нього ОСОБА_1 , для обліку в автоматизованих системах цього банку облікових записів пільговиків.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства соціальної політики України (м. Київ, вул. Еспланадна, 8/10, ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000, 00 грн. (п`ять тисяч гривень).

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

СуддяН.Д. Маєцька