Справа № 175/4723/17
Суддя: Озерянська Ж. М.
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 175/4723/17-ц
Провадження № 2а/175/116/17
У Х В А Л А

31 березня 2020 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Озерянської Ж.М.

за участю секретаря Іщенко Д.Г.

розглянув у судовому засіданні в смт. Слобожанське адміністративний позов ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, треті особи: Литвиненко Людмила Іванівна, державний реєстратор Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області Садошенко Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Щетілова Ольга Валеріївна про визнання дій протиправними, визнання рішень органу місцевого самоврядування незаконними та їх скасування, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області знаходиться адміністративна справа ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, треті особи: Литвиненко Людмила Іванівна, державний реєстратор Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області Садошенко Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Щетілова Ольга Валеріївна про визнання дій протиправними, визнання рішень органу місцевого самоврядування незаконними та їх скасування.

Позивачка в своєму позові просить визнати протиправними дії Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області; визнати незаконними та скасувати рішення Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області №189 від 20 липня 2016 року; визнати незаконними та скасувати рішення Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області №375 від 15 жовтня 2015 року; зобов`язати голову Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області розглянути питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до ст. 147 КЗпП України за неналежне виконання службових обов`язків керівника відділу з земельних та архітектурних питань Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області ОСОБА_2 та архітектора міської ради ОСОБА_3 Тетяну ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 19, 144 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Пунктом 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», передбачено, що до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад входить вирішення відповідно до закону питань з врегулювання земельних відносин.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення. Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постанові від 11.09.2019 року по справі №826/4509/17.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з цим обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Таким чином, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо порушує права, свободи чи законні інтереси позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області №375 від 15 жовтня 2015 року, змінено домоволодінню, згідно технічного паспорту від 08 жовтня 2015 року, виготовленого ФОП ОСОБА_5 , яке знаходиться на земельній ділянці, що перебуває у користуванні гр. ОСОБА_6 , загальною площею 0,10 га поштову адресу: з АДРЕСА_1 в зв`язку з фактичним розташуванням та впорядкуванням нумерації поштових адрес земельних ділянок; а також рішенням Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області № 189 від 20 липня 2016 року, змінено земельній ділянці та домоволодінню, згідно технічного паспорту від 08 жовтня 2015 року, виготовленого ФОП ОСОБА_5 , яке знаходиться на земельній ділянці, що перебуває у користуванні гр. ОСОБА_6 , загальною площею 0,10 га, поштову адресу: з АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ) АДРЕСА_4 у зв`язку з фактичним розташуванням об`єкту нерухомості та впорядкуванням нумерації поштових адрес.

Таким чином, ОСОБА_1 заявляючи позовні вимоги про визнання незаконними та скасування рішень Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області №189 від 20 липня 2016 року та №375 від 15 жовтня 2015 року, фактично оспорює право власності ОСОБА_6 , оскільки згідно Акту обстеження земельної ділянки встановлено, що домоволодіння АДРЕСА_4 та домоволодіння АДРЕСА_4 є одним домоволодінням.

Конституційний Суд України в п. 4 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання. У зв?язку з прийняттям цих рішень виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, у тому числі отримання державного акта на право власності на земельну ділянку, укладення договору оренди землі.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення є актами ненормативного характеру.

Частиною 3 ст. 19 КАС України визначено, що адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду. В той же час, згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Положеннями ч. 1 ст. 21 ЦК України передбачено, що суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Таким чином, визнання незаконними рішень суб`єкта владних повноважень може бути способом захисту цивільного права або інтересу.

Отже, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених неправомірними, на думку особи, рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів. Аналогічні висновки наведені в постанові Верховного Суду від 24.04.2019 року по справі №128/3751/14-а.

Згідно з п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України, до способів захисту цивільних прав та інтересів належить визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

При цьому визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного (господарського) судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2018 року та 18.04.2018 року у справах №761/33504/14-а та №802/950/17-а, відповідно, та постанові Верховного Суду від 21.08.2019 року у справі №305/216/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, та враховуючи характер спірних правовідносин, суд дійшов до висновку, що дана справа має розглядатися в порядку цивільного судочинства відповідним судом загальної юрисдикції, визначеним за правилами підсудності, встановленими положеннями Цивільного процесуального кодексу України, оскільки прийняття зазначеним органом оспорюваних рішень не змінює правової природи спірних правовідносин і не перетворює спір на публічно-правовий, а тому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України провадження у справі підлягає закриттю.

Частиною 2 ст. 239 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись ст. 238, 239 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Провадження по адміністративній справі №175/4723/17-а за позовом ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, треті особи: ОСОБА_6 , державний реєстратор Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області Садошенко Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Щетілова Ольга Валеріївна про визнання дій протиправними, визнання рішень органу місцевого самоврядування незаконними та скасування - закрити.

Роз`яснити позивачу право на звернення з цим позовом до суду в порядку цивільного судочинства, за правилами підсудності, встановленими положеннями Цивільного процесуального кодексу України.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Озерянська Ж.М.