Справа № 240/60/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
30 березня 2020 року м. Житомир справа № 240/60/20
категорія 113060000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області до Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", третя особа - Міністерство освіти і науки України про застосування заходів реагування,
Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" (далі ДНЗ «МПЛ», відповідач), в якому просить застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, зазначених в даному позові, а саме: заборонити подальшу експлуатацію будівель Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", розташованих за адресою: Житомирська область, м. Малин, вул. Городищанська, 20.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області в період з 09.12.2019 по 10.12.2019 було проведено позапланову перевірку Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", розташованого за адресою: Житомирська область, м.Малин, вул. Городищанська, 20, щодо додержання та виконання ним вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. За результатами перевірки було встановлено, що відповідач порушує вимоги законодавства у сфері пожежної безпеки, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, а також створює реальну загрозу життю та здоров`ю людей. У зв`язку з цим позивач вважає, що в даному випадку є всі підстави для застосування до відповідача заходів реагування.
Ухвалою судді від 08 січня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі №240/60/20 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.
Крім того, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Копію ухвали про відкриття провадження у справі 09 січня 2020 року було надіслано на адреси місцезнаходження Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області та Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", що зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Відповідно до рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, що повернулись на адресу суду, ухвалу про відкриття провадження у справі Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області отримало 13 січня 2020 року, а Державний навчальний заклад "Малинський професійний ліцей" - 16 січня 2020 року (а.с.43-44).
29 січня 2020 року до суду надійшов відзив Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" на позовну заяву, в якому відповідач заперечував проти заявлених позовних вимог. Таку позицію аргументував тим, що жодних фактичних даних, які б свідчили про існування реальної загрози життю та здоров`ю людей, позивачем у процесі реалізації владної управлінської функції не наведено. Натомість право застосувати виключні заходи реагування у вигляді повного зупинення діяльності підприємства залежить не від кількості виявлених порушень або їх не усунення протягом тривалого часу, а від сутності виявлених порушень, обов`язковою ознакою яких має бути створення реальної загрози життю та здоров`ю людей. При цьому, відповідач наголошує, що навіть у самому приписі від 10.12.2019 №241 вказано, що порушення були виявлені ще у 2018 році і за цей проміжок часу не слугували підставою для зупинення діяльності підприємства, тобто не створювали реальної загрози життю та здоров`ю людей. Крім того, у відзиві на позовну заяву Державний навчальний заклад "Малинський професійний ліцей" повідомив, що частина виявлених під час перевірки порушень навчальним закладом усунена, а усунення решти порушень потребує виділення коштів. Враховуючи вищезазначене, відповідач просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі (а.с.45-52).
Крім того, 29 січня 2020 року до суду від представника Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" надійшло клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Міністерства освіти і науки України. В обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що засновником Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" є Міністерство освіти і науки України, яке здійснює його управління, в тому числі й управління та контроль за ефективністю використання та збереження майна, закріпленого за ліцеєм.
Розглянувши вказане клопотання суд виніс ухвалу від 03.02.2020, якою залучив до участі в адміністративній справі №240/60/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Міністерство освіти і науки України.
17 лютого 2020 року відділом документального забезпечення суду була зареєстрована відповідь Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області на відзив на позовну заяву, в якій позивач зазначив, що існуюче у відповідача порушення може кваліфікуватися як таке, що створює реальну загрозу життю і здоров`ю людей, оскільки виявлені порушення можуть призвести до займання та розповсюдження вогню та як наслідок створити небезпеку для життя людей (а.с.98-101).
11 березня 2020 року до суду від представника Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного підприємства "Теплодар-2" та Вищого навчального закладу "Відкритий міжнародний університет розвитку людини "Україна", які орендують частину приміщень у відповідача, а також 59 фізичних осіб, які мешкають в гуртожитку Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей".
Ухвалою суду від 30.03.2020 клопотання Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" було залишено без розгляду.
Відповідно до норм ст.ст. 257, 263 КАС України дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, в період з 09 по 10 грудня 2019 року провідним фахівцем Малинського міськрайонного відділу Управління ДСНС України у Житомирській області капітаном служби цивільного захисту Гальчук Катериною Олександрівною на підставі наказу Управління ДСНС у Житомирській області від 06.12.2019 №597 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 09.12.2019 №565 (а.с.12) було проведено позапланову перевірку Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", розташованого за адресою: Житомирська область, м. Малин, вул. Городищанська, 20, щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Перевіркою було встановлено та зафіксовано в складеному за її результатами акті від 10.12.2019 №342 (а.с.13-21), що Державним навчальним закладом "Малинський професійний ліцей" допущено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме:
1) протирадіаційні укриття не приведені у готовність до використання відповідно до Наказу МВС України № 579 від 09.07.2018 року, чим порушено статтю 32, пункти 15, 16 частини першої статті 20 КЦЗУ, наказ МВС України №579, постанова КМУ №138 від 10.03.2017;
2) дерев`яні елементи горищних покриттів (кровки, лати) навчальних корпусів №2, № 3, № 4, № 5, всіх прибудов до них та їдальні не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності, чим порушено пункт 2.5 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
3) приміщення навчальних корпусів № 1, № 2, № 3, № 4, № 5, гуртожитку, спортивного залу та їдальні не обладнані системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
4) електрощитова в будівлі спортивного залу не відокремлена від інших приміщень протипожежними дверима, чим порушено пункт 2.3 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні" та пункти 6.2, 6.4 Таблиці 3 глави 6 ДБН В.1.1.-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва";
6) в будівлі навчального корпусу № 1 на шляхах евакуації по сходовій клітині та в залі їдальні влаштовано горюче оздоблення стін з невідомими показниками пожежної небезпеки, чим порушено пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні" та пункт 7.3.3 розділу 7.3 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва";
7) на шляхах евакуації на другому поверсі в будівлі навчального корпусу № 1 влаштовано покриття підлоги з невідомими показниками пожежної небезпеки (лінолеум), чим порушено пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
8) приміщення навчальних корпусів №1, №2, №3, №4, №5, прибудов, гуртожитку, спортивного залу, їдальні, недозабезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Тиловими нормами належності вогнегасників, чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
9) керівним складом та фахівцями закладу, діяльність яких пов`язана організацією здійсненням заходів з питань цивільного захисту не здійснено проходження навчання з питань цивільного захисту, чим порушено пункт 8, 11, ч. 1 ст. 20, ст. 40 Кодексу цивільного захисту України, "Порядок проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту", затверджений постановою КМУ від 23.10.2013 №819;
10) електрощитові в будівлях навчального корпусу №1 та гуртожитку не відокремлені від інших приміщень протипожежними дверима, чим порушено пункт 2.3 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні" та пункт 6.2, 6.4 Таблиця 3 глави 6 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва";
11) на території коледжу на всіх в`їздах (виїздах) відсутні схеми території, з зазначенням розміщенням будівель, водойм, гідрантів, пірсів та градирень, під`їздів пожежних автомобілів до них, чим порушено пункт 1.15 глави 1 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
12) коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівель навчальних корпусів №1, № 2, № 3, №4, №5, спортивного залу, їдальні, гуртожитку не забезпечені евакуаційним освітленням, чим порушено пункт 2.31 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
13) приміщення електрощитової будівлі спорткомплексу захаращено сторонніми предметами використовується за призначенням, чим порушено пункт 2.12 глави 2 розділу ІІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
14) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів на вході до: спорткомплексу, навчального корпусу №3, до розетки в підсобному приміщенні навчального корпусу №3, в кім. №17, № 21, № 41 сімейного блоку гуртожитку, чим порушено пункт 1.6 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
15) групові електрощитки в кожному блоці гуртожитку не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки), чим порушено пункт 1.16 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
16) здійснюється експлуатація пошкодженої розетки в кім. № 84 жіночого студентського блоку та в кім № 60 чоловічого студентського блоку гуртожитку, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
17) здійснюється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи в таких приміщеннях як: кабінету ПДР навчального корпусу №2, кім. №17 сімейного блоку гуртожитку, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
18) здійснюється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м під електрощитом в підсобному приміщенні навчального корпусу №3, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
19) здійснюється користування пошкодженим електровиробом в кім.№60 (електроплиткою) сімейного блоку гуртожитку, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
20) здійснюється експлуатація переноски, що має проводи з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією в кім № 58 сімейного блоку гуртожитку, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу ІV Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
21) не відремонтовано систему внутрішнього протипожежного водопроводу та не забезпечено її належне технічне обслуговування, чим порушено пункт 22 розділу ІІ Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
22) кожен пожежний кран у будівлі гуртожитку не укомплектований пожежним рукавом, стволом та важелем для полегшення відкривання вентиля, чим порушено підпункт 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
23) вбудовані шафки, з пожежними кран-комплектами, не забезпечені отворами для провітрювання і візуального огляду їх без розкривання, чим порушено підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні";
24) на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано номеру телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів, чим порушено підпункт 8 пункту 2.2 глави 2 розділу V Наказу МВС №1417 від 30.12.2014 року "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні".
Вищезазначений акт перевірки був підписаний директором Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" ОСОБА_1 М. без зауважень, а його копія була отримана ним 10.12.2019, що підвереджується підписом директора на акті (а.с.21 зворотній бік).
В подальшому, Управління ДСНС України у Житомирській області був винесений припис від 10.12.2019 №241, яким Державний навчальний заклад "Малинський професійний ліцей" було зобов`язано усунути виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки (а.с.53-55).
Жодних доказів того, що викладені в акті від 10.12.2019 №342 результати перевірки, а також припис від 10.12.2019 №241 про усунення порушень оскаржувались Державним навчальним закладом "Малинський професійний ліцей", матеріали справи не містять.
Вважаючи, що виявлені порушення відповідачем не усунені та створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області звернулось з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон України №877).
Відповідно до абзацу другого та третього статті 1 Закону України №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Згідно зі пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052(зі змінами та доповненнями, далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Основними завданнями ДСНС є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 1, 2 пункту 3 Положення).
В силу приписів пункту 4 Положення, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
За змістом пункту 1 Положення про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС від 12.11.2018 №661), управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Водночас, відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Частиною четвертою статті 4 Закону №877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.
Пункт 12 частини 1статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить зокрема звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з частинами першою та другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
- порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
- випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
- нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
- невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
- відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
- відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Таким чином, наявність порушень вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами є самостійною підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів,
В контексті наведеного суд відмічає, що у даному випадку, саме Управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області чинним законодавством України надані владні управлінські функції щодо реалізації державної політики у сфері цивільного захисту, у тому числі щодо звернення до суду з питань зупинення роботи відповідача. При цьому, підставою для такого звернення є недотримання відповідачем вимог пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Згідно п. 4 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про пожежну безпеку" забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України № 5403-VI від 02.10.2012.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до пункту 24 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
У відповідності до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 50 Кодексу цивільного захисту України джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є будівлі та споруди з порушенням умов експлуатації та суб`єкти господарювання з критичним станом виробничих фондів та порушенням умов експлуатації.
Відповідно до ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Відповідно до п.4 Розділу І Правила пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.
Настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За положеннями Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.
Як вже було встановлено судом, за результатами проведеної позапланової перевірки Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" на предмет додержання та виконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області було встановлено ряд допущених відповідачем порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що було зафіксовано у акті від 10.12.2019 №342 (а.с.13-21).
Частиною сьомою статті 7 Закону №877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Позивач вважає, що наявність зафіксованих в акті від 10.12.2019 №342 порушень створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому, на його думку, є всі підстави для застосування до Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" заходів реагування.
Вирішуючи питання про наявність підстав для вжиття заходів реагування до Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей" суд виходить з наступного.
З аналізу статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України вбачається, що повне або часткове зупинення роботи підприємства є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо встановлене порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Пожежа як небезпечна подія за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення, а також призводить до завдання матеріальних збитків.
Згідно з п. 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417, ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Системний аналіз правових норм свідчить на користь висновку, що право заборони експлуатації будівлі виникає у разі виявлення під час перевірки порушень вимог законодавства з пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Суд погоджується із доводами позивача про те, що існування хоча б одного істотного порушення, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є самостійною підставою для застосування заходів реагування.
Відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Як свідчить зміст позовної заяви та доданих до неї документів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки та заборони подальшої експлуатації приміщень Державного навчального закладу "Малинський професійний ліцей", розташованих за адресою: Житомирська область, м. Малин, вул. Городищанська, 20, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд звертає увагу, що поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за якими, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Враховуючи аналіз норм чинного законодавства, суд вважає, що порушення, встановлені позивачем під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та у разі їх не усунення, можуть призвести до незворотних наслідків.
При цьому, в матеріалах справи відсутні докази та документи, які б спростовували виявлені Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області порушення, зазначені в акті перевірки.
Доказів повного усунення всіх виявлених порушень та виконання усіх вимог припису відповідачем до суду не надано.
Отже, допущені відповідачем порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, викладені в акті позапланової перевірки від 10.12.2019 №342, залишаються не усуненими.
Посилання відповідача на ті обставини, що невиконання вимог припису та неможливість усунення всіх порушень в повному обсязі відбулось через відсутність відповідного фінансування, не можуть вважатись обґрунтованими та свідчити про звільнення суб`єкта господарювання від обов`язку забезпечити дотримання правил у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.
Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.
Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 р. по справі №823/589/16, та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді даної справи.
З наведеного слідує, що під час проведення позапланової перевірки додержання (виконання) відповідачем вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки були встановлені порушення, які свідчать про недотримання Державним навчальним закладом «Малинський професійний ліцей» зазначених вимог пожежної безпеки.
Оскільки порушення, встановлені позивачем під час перевірки відповідача на день розгляду справи не усунені та створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, то з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Одночасно суд зазначає, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Такий захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Більш того, застосований захід реагування має спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі освіти.
Приписами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Враховуючи те, що виявлені порушення під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та доказів їх усунення відповідачем до суду не надано, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області слід задовольнити у повному обсязі.
З огляду на відсутність у даній справі судових витрати позивача, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись статями 77, 90, 139, 242-246, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович