Справа № 400/308/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

26 березня 2020 р. м. ХерсонСправа № 400/308/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши у порядку письмового провадження процесуальні питання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування вимоги від 13.08.2019 р. № Ф-73312-17,

встановив:

21 січня 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Миколаївській області (далі - відповідач, ГУ ДФС у Миколаївській області), у якому просив визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Миколаївській області про сплату боргу (недоїмки) від 13.08.2019 р. № Ф-79912-17 на суму 23 785,08 грн.

Згідно розпорядження голови Миколаївського окружного адміністративного суду від 23 січня 2020 року № 1 "Про передачу справи № 400/308/20" адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДФС у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.08.2019 р. № Ф-73312-17 на суму 23 785,08 грн. - передати на розгляд до Херсонського окружного адміністративного суду, як найбільш територіально наближеного.

27.01.2020 р. адміністративна справа № 400/308/20 надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Дубровній В.А.

Ухвалою від 31.01.2020 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України.

12.02.2020 року представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву, у якому просить залишити позовну заяву без розгляду з підстав пропуску позивачем десятиденного строку звернення до суду, встановленого ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Вирішуючи вказане клопотання представника відповідача, суд зазначає наступне.

За змістом статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску має право оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Крім того, статтею 25 цього Закону встановлено, що орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Відтак, при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" застосовується 10-денний строк звернення до суду, який встановлений Законом Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові № 0740/1050/18 від 17.07.2019.

Як встановлено судом, предметом оскарження у даній справі є вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-73312-17 від 13.08.2019 р., яку, за позицією позивача, він отримав восени 2019 року.

При цьому, з наданих відповідачем до відзиву документів вбачається, що копію оскаржуваної вимоги позивач отримав 11.10.2019 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 455.

Згідно вхідного штампу Миколаївського окружного адміністративного суду, позивач звернувся до суду з вказаним позовом 21 січня 2020 року, тобто з пропуском 10-денного строку, встановленого Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" .

При цьому, суд приймає до уваги наявні в матеріалах справи докази того, що вперше ОСОБА_1 звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовом щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.08.2019 № Ф-73312-17 у листопаді 2019 року ( адміністративна справа № 400/3780/19), що також свідчить про пропуск позивачем строку звернення до суду.

Згідно пункту 8 статі 123 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи, заяву про поновлення строку звернення до суду позивач суду не надав.

При цьому, суд вказує, що Верховний Суд у постанові від 08.08.2019 року справа № 480/106/19 дійшов висновку, що права особи на подачу заяви про поновлення строку, обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду, передбачені ч. 3 ст. 123 КАС України, мають бути реалізовані шляхом проведення судом підготовчого судового засідання з метою з`ясування відповідної позиції позивача з приводу пропуску ним строку звернення до суду з наданням йому можливості навести поважні причини такого пропуску, а у разі розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, яке, в силу вимог процесуального закону, не передбачає проведення підготовчого засідання, таке право може забезпечуватись шляхом проведення судового засідання із викликом сторін по справі, або переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду ( частина 5 статі 242 КАС України).

Враховуючи, що ухвалою суду від 31.01.2020 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, і про факт пропуску позивачем строку звернення до суду стало відомо після відкриття провадження у даній справі, тому з метою з`ясування позиції позивача щодо причин пропуску ним такого строку суд вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КАС України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Визначаючись з датою призначення підготовчого засідання суд враховує наступне.

Частиною 3 статі 78 КАС України передбачено, що обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

11.03.2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", якою установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин.

11.03.2020 року Рада суддів України звернулася до громадян України які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів та визначити дату підготовчого засідання поза межами встановленого строку карантину, тобто після 03.04.2020 р.

Разом з тим, частиною 4 статті 9 КАС України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 4 ст. 77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи, що відповідно до ст. 123 КАС України подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду є правом позивача, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк подання такої заяви, та зобов`язати останнього у разі її подання надати докази поважності причин пропуску такого строку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 123, 171, 173, 241, 257 КАС України, суд

ухвалив:

Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розпочати підготовку справи до судового розгляду.

Призначити підготовче засідання 14 квітня 2019 р. о 09:00 год. в приміщенні Херсонського окружного адміністративного суду за адресою: м. Херсон, вул. Філатова,29.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи (їх представників).

Встановити позивачу строк подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доказами поважності причин його пропуску - не пізніше дати підготовчого засідання.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на неї включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя В.А. Дубровна