Справа № 420/134/20
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/134/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (вул. 2 Екіпажна, буд. 1, м. Миколаїв, 54003) до Національного університету «Одеська юридична академія» (вул. Фонтанська дор., буд. 23, м. Одеса, 65009) про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До суду з позовом (а.с. 46-53) звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі ГУ ДСНС у Миколаївській області) до Національного університету «Одеська юридична академія» (далі НУ «ОЮА»), у якому позивач просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до НУ «ОЮА» у вигляді повного зупинення роботи об`єкта перевірки Миколаївського інституту права Національного університету «Одеська юридична академія» (далі МІП НУ «ОЮА»), що розташовано за адресою: вул. Ген. Карпенка,18, м. Миколаєві, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Позивач зазначив, що згідно з Положенням про ГУ ДСНС у Миколаївській області, затвердженого наказом ДСНС України № 507 від 21.09.2017 року, ГУ ДСНС відповідно до покладених на нього завдань, на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства.

В період з 17.12.2019 по 23.12.2019 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗУ), на підставі доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 року за № 44205/1/1- 19, наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 12.12.2019 №612, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 17.12.2019 №472, посадовими особами позивача у присутності уповноваженої особи відповідача здійснено позапланову перевірку Миколаївського інституту права Національного університету «Одеська юридична академія», що розташовано за адресою: вул. Ген. Карпенка,18, м. Миколаєві, за результатами якої складено Акт №486 від 23.12.2019 року.

Приналежність структурного підрозділу Миколаївського інституту права НУ «ОЮА» відповідачу підтверджується витягом з ЄДРПОУ.

Згідно з Актом перевірки №486 від 23.12.2019 року встановлені порушення приписів КЦЗУ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України №1417 від 30.12.2014 року (далі ППБУ) та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки, у тому числі таких, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежи можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей. Будь-яких заперечень уповноваженої особи відповідача на акт 486 не надходило.

Позивач зазначив, що ним виданий Припис на усунення всіх порушень. Щодо порушень, зазначених у позові, і які створюють загрозу людям у Приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 23.12.2019 року встановлено строки негайно, та надані мінімальні терміни їх усунення.

Позивач стверджує, що враховуючи встановлені перевіркою порушення, подальшу роботу МІП НУ «ОЮА» необхідно зупинити до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, оскільки вони створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 13.01.2020 року позов залишений без руху та позивачу наданий строк на усунення недоліків (а.с.36-38).

Ухвалою суду від 14.01.2020 року виправлено описку в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 13.01.2020 року про залишення позову без руху (а.с.41).

Ухвалою суду від 03.02.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справі здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.84-86).

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву (а.с.97-105), в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що за результатами перевірки ГУ ДСУНС у Миколаївській області видав Припис на усунення встановлених порушень зі строком їх виконання 03.01.2020 року.

02.01.2020 року листом від 29.12.2019 року МІП НУ «ОЮА» надані до ГУ ДСУНС у Миколаївській області документи щодо усунення порушень зазначених в акті перевірки та Приписі. Однак ГУ ДСУНС у Миколаївській області вже 03.01.2020 року направляє позовну заяву до Одеського окружного адміністративного суду, де вказує всі виявлені порушення, які на думку ГУ ДСУНС у Миколаївській області, є особливо небезпечними, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Тобто позивач не дочекавшись виконання припису №А/486 від 23.12.2019 року звернувся до суду з позовом. Позивач вказує, що таким діям надана оцінка в рішеннях Вищого адміністративного суду, а саме, що такі позови суб`єктів владних повноважень є передчасними (ухвала суду від 19.04.2016 року у справі №К/800/51548/15, ухвала суду від 15.05.2014 року у справі № К/800/3116/1).

Відповідач стверджує, що ним належним чином та вчасно виконані вимоги Припису №А/486 від 23 грудня 2019 року та усунуто 15 пунктів виявлених перевіркою порушень, які згідно зі змістом позову стали підставами подання позову ГУ ДСНС України у Миколаївській області до Одеського окружного адміністративного суду.

Підтвердженням усунень вказаних порушень є Акт, складений за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо законодавства у сфері дотримання суб`єктом господарювання техногенної та пожежного безпеки №77 від 18.02.2020 року, у якому зафіксовано усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки по 15 пунктам із 18 та зазначено тільки три порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

- дерев`яні конструкції даху будівель обробити засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- під час експлуатації об`єкту заборонити зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема всі приміщення будівель на об`єкті обладнати автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття);

- виконати захист території, будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, із складанням відповідних актів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Представник відповідача у відзиві зазначив, що він не погоджується з третім порушенням, у якому ідеться посилання на нормативний акт - ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», але на даний час та на час проведення перевірки вказаний нормативний акт є нечинним. Пункт 1.21 розділу IV ППБУ, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008, але він несе загальний характер та не містить інформації, які саме будівлі/споруди повинні бути обладнані спецзахистом. Тому, недоцільно та безпідставно вказувати на порушення пожежної та техногенної безпеки на підставі нечинного нормативного документа та викликає сумніви наявність зазначеного порушення.

Також представник відповідача зазначив, що МІП НУ «ОЮА» працює над усуненням порушень та тривають роботи над їх усуненням, оскільки їх усунення потребує достатнього часу та коштів, що обґрунтовує неможливість їх усунення у такий короткий термін.

Крім того, на думку представника відповідача вказані порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, усунення яких триває, безпосередньо не несуть загрозу життю та здоров`ю людей та не є підставою для застосування до МІП НУ «ОЮА» крайніх заходів реагування.

При цьому представник відповідача посилається на практику Верховного Суду, якій в постанові від 31.10.2018 у справі №826/14758/17 зазначив, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

Відповідач стверджує, що виявлені під час перевірки порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки є такими правопорушеннями, які можуть бути усунуті шляхом надання припису, якій і був виданий позивачем. Зупинення роботи МІП НУ «ОЮА» має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей.

Також на думку представника відповідача зміст ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України свідчить про те, що цією нормою не передбачено повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки щодо закриття закладів освіти.

Крім того, повинна бути встановлена рівновага між здійсненням контролю за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано. Вимога знаходження справедливої рівноваги означає, що завжди має бути розумна пропорційність між використовуваними засобами і метою, яка ними достягається.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (Ухвала ВАС України від 16.04.2015р. №к/800/68557/14).

Представник відповідача наголошує, що проведена МІП НУ «ОЮА» робота щодо виконання припису та вжиті заходи свідчать про добросовісність його намірів, а тому вбачається надмірним застосування до відповідача заходів реагування, заявлених у позові.

Відповідач вважає, що вимога позивача стосовно повного зупинення роботи МІП НУ «ОЮА» є непропорційним наслідкам для прав, свобод та інтересів відповідача і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи не відповідає тяжкості тих порушень, які виявлені під час перевірки.

Позивач подав до суду відповідь на відзив (а.с.126-130), у якій не заперечував усунення порушень виявлених під час перевірки, окрім трьох, про які зазначає відповідач у відзиві, що встановлено перевіркою за результатами виконання припису (акт від 18.02.2020 року).

Проте позивач не погодився з позицією відповідача, що порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не можуть бути включені до припису, і включаються як правило без терміну для виконання, з вимогою усунути таке порушення негайно.

Законодавством встановлено обов`язок посадових осіб державного нагляду щодо подання позову про зупинення роботи об`єкта, який створює загрозу життю та здоров`ю людей до повного усунення таких порушень, а не для здійснення контролю за виконанням заходів із усунення порушень.

Порушення зазначені у позові, і які створюють загрозу людям у Приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 23.12.2019 року №А/486 встановлено строки негайно, та надані мінімальні терміни їх усунення. На час подання позову і відкриття провадження у даній справі усі терміни усунення порушень, зазначені у приписі були вичерпані.

Позивач також вважає необгрунтованим твердження відповідача про відсутність загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку з виявленими порушеннями вважаємо безпідставними. Небезпека через відсутність у його приміщеннях систем протипожежного захисту, автоматичної пожежної сигналізації, захисту будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відсутності обробки дерев`яних конструкції даху будівель засобами вогнезахисту, є очевидною.

Позивач зазначив у відповіді на відзив, що враховуючи усунення 15 порушень з 18 виявлених, вжиття заходів щодо виконання решти, що потребує певного часу, він вважає за можливе надати відповідачу термін та зупинити провадження у справі для повного усунення цих порушень, якщо порушення не будуть усунуті, вважаємо за необхідне застосувати захід реагування у вигляді повного зупинення роботи МІП НУ ОЮА до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, та просив суд надати відповідачу Національному університету Одеська юридична академія термін для повного усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. У разі не усунення порушень, задовольнити позов повністю.

Правовідносини, які виникли між сторонами регламентуються Кодексом цивільного захисту України, Законом України №877-V від 05.04.2007 року «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон України №877-V), Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 року №20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» (далі Положення), Положенням про Головне Управління ДСНС в Одеській області, затвердженого наказом ДСНС України №507 від 21.09.2017 року.

Згідно з п. 1 Положення Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності. Пунктом 4 визначені повноваження ДСНС України, які відповідно до п.6 Положення ДСНС здійснює безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно з пп.50 п.4 Положення ДСНС організовує і здійснює безпосередньо та через свої територіальні органи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту центральними і місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання.

11.12.2019 року за №44205/1/1- 19 Прем`єр-міністром України видано Доручення щодо проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) закладів, установ та організацій з масовим перебуванням людей - дитячих садків, шкіл, професійно-технічних і вищих навчальних закладів, гуртожитків, установ охорони здоров`я та соціального захисту, державних об`єктів критичної і транспортної інфраструктури, у тому числі торговельно-розважальних закладів, віднесених до СС-2 та СС-3 класів наслідків (відповідальності) будівель або споруд.

12.12.2019 року ГУ ДСНС України у Миколаївській області видало наказ №612 «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) відповідних категорій об`єктів» (а.с.11-12).

17.12.2019 року видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №472 на проведення перевірки МІП НУ «ОЮА» (а.с.13).

МІП НУ «ОЮА» відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, знаходиться на вул. Генерала Карпенка, буд. 18, Заводського району, м. Миколаїв та є відокремленим структурним підрозділом НУ «ОЮА».

В період з 17.12.2019 року по 23.12.2019р ГУ ДСНС здійснено позапланову перевірку МІП НУ «ОЮА», за результатами якої складено Акт №486 від 23.12.2019 року, в якому описано 36 виявлених порушень вимог законодавства (а.с.14-21).

23.12.2019 року виданий припис на усунення вказаниїх порушень законодавства з термінами усунення негайно, 03.01.2020 року, 23.01.2020 року (а.с.22-24).

НУ «ОЮА» направило лист на адресу Заводського РВ у м. Миколаїів ГУ ДСНС України у Миколаїський області, в якому повідомляло, що виконання вимог Припису, а саме які порушення усунуті, за якими триває робота по їх усуненню (а.с.112-116).

08.01.2020 року до суду надійшов позов (вих.№01-11/0 від 02.01.2020 року) щодо застосування до відповідача заходів реагування.

11.02.2020 року НУ «ОЮА» направило лист №24 від 11.02.2020 року на адресу Заводського РВ у м. Миколаїів ГУ ДСНС України у Миколаїський області, в якому заявник просив провести позапланову перевірку МІП НУ «ОЮА», оскільки із зазначених у позові 18 вимог порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки усунуто 15 порушень (а.с.117).

17.02.2020 року видано посвідчення на проведення позапланової перевірки МІП НУ «ОЮА», за результатами якої складений акт №77 від 18.02.2020 року (а.с.118-124).

Згідно з вказаним актом підтверджено усунення 15 порушень, а також описані порушення, які не усунуті НУ «ОЮА», а саме: - дерев`яні конструкції даху будівель обробити засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- під час експлуатації об`єкту заборонити зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема, всі приміщення будівель на об`єкті обладнати автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття);

- не виконано захист території, будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, із складанням відповідних актів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Таким час, на час розгляду вказаної справи саме вищезазначені порушення у відповіді на відзив визнаються позивачем як підстава для застосування заходів реагування, але при цьому позивач просить суд надати відповідачу Національному університету Одеська юридична академія термін для повного усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. У разі не усунення порушень, задовольнити позов повністю.

Суд вважає вказані вимоги позивача викладені у відповіді на відзив не відповідають вимогам КАС України щодо повноважень суду при вирішенні справ (стю245 КАС України) та чіткості та зрозумілості змісту позовних вимог.

Частиною 7 ст.246 КАС України встановлено, що висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення).

Дослідивши надані сторонами заяви по суті та докази суд дійшов висновку, що позовні вимоги ГУ ДСНС не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 7 Закону України №877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Зазначеною статтею визначені необхідні умови для звернення до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг: - наявність підстав для застосування таких заходів реагування, тобто вони повинні бути визначені у законодавчому порядку та підтверджені актом перевірки; - звернення до суду повинно відбуватися у порядку та строки встановлені законодавством, що включає наявність повноважень у суб`єкта владних повноважень щодо звернення до суду з зазначеним позовом.

Статтею 67 Кодексом цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень (п.11); звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожеже-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (п.12).

В переліку підстав для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, якій визначений ст.70 Кодексу, наявна така підстава як недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (п.1 ч.1).

Аналіз вищезазначених норм законодавства свідчить про те, що для звернення до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, експлуатації будівель, об`єктів, споруд для застосування такої підстави як недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, обов`язковою умовою є те, що таки порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та належними доказами існування такої загрози є результати перевірки.

Зазначене підтверджується положеннями ст.68 Кодексу «Санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки», частиною 2 якої визначено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожеже-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У разі виявлення інших порушень приймаються приписи, постанови, розпорядження, які можуть бути оскаржені до суду.

З урахуванням вищезазначених положень законодавства позиція позивача, що порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть бути включені до припису з терміном виконання «негайно», є необґрунтованою, а посилання на те, що виходячи із загальної практики розгляду аналогічних позовів не встановлено обмежень подання позовів за порушеннями, включеними до приписів, не може свідчити про правильне застосування норм законодавства щодо видання приписів органами державного надзору (контролю).

Сам позивач у відповіді на відзив вказує, що законодавством встановлено обов`язок посадових осіб державного нагляду щодо подання позову про зупинення роботи об`єкта, який створює загрозу життю та здоров`ю людей до повного усунення таких порушень, а не для здійснення контролю за виконанням заходів із усунення порушень. Вказана позиція позивача свідчить про те, що при наявності підстав для застосування заходів реагування орган державного нагляду звертається до суду з позовом про застосування заходів реагування, а не зазначає порушення у приписі. При зазначенні порушень у приписі контролюючий орган виходячи зі змісту законодавства вказує ці порушення як такі, на усунення яких надається строк та відповаідно виникає обовязок перевірки виконання припису, у тому числі якщо зазначений термін виконання «негайно». Інакше виникає доведенність підстав для звернення до суду, що було встановлено і по даній справі.

Дослідивши припис від 23.12.2019 року судом встановлено, що на усунення порушень, які знаходлться на стадії усунення відповідачем ( - дерев`яні конструкції даху будівель обробити засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності; - під час експлуатації об`єкту заборонити зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема, всі приміщення будівель на об`єкті обладнати автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття), позивачем наданий строк на усунення порушень 03.01.2020 року, що фактично підтверджує і позицію позивача про відсутність створення вказаними порушеннями загрози життю та здоров`ю людей, що є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.

Що стосується порушення «не виконано захист території, будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, із складанням відповідних актів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», то позивач як суб`єкт владних повноважень не спростував твердження відповідача, що при зазначенні наявності вказаного порушення позивач посилається на нормативний акт, якій є нечинним.

Національний стандарт ДСТУ Б.В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» дійсно втратив чинність на підставі наказу ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 16.10.2019 № 313 «Про скасування національного стандарту» було скасовано ДСТУ Б В.2.5-38:2008. З урахуванням вказаних обставин відсутні підстави вважати встановленим вказане порушення, оскільки субєкт владних повноважень повинен діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законами України.

Враховуючи встановлені по справі обставини, проведену МІП НУ «ОЮА» робота щодо виконання припису, вжиті заходи щодо усунення порушень, які тривають, що свідчить про добросовісність НУ «ОЮА» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки суд вважає, що відсутні підстави для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта перевірки МІП НУ «ОЮА».

На врахування вказаних обставин при розгляді справ щодо застосування заходів реагування вказує Верховний Суд у постанові від 19.09.2019 року у справі № 826/19328/16

Частиною 5 ст.242 КАС Украхни визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд Постановою від 19 вересня 2019 року у справі № 826/19328/16 зазначив, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи з експлуатації приміщень є виключним заходом, який застосовується лише за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Акт перевірки, яким і фіксуються виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки є не єдиним доказом, за наявності якого можна стверджувати про наявність або відсутність певних порушень. Виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.

Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до Кодексу адмыныстративного судочинства, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема. Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які в свою чергу підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.

Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.

В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

Статтею 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст.72,73,75,76,90 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановлених фактів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивні вимоги ГУ ДСНС у Миколаївській області задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 241-246 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (вул. 2 Екіпажна, буд. 1, м. Миколаїв, 54003, ) до Національного університету «Одеська юридична академія» (вул. Фонтанська дор., буд. 23, м. Одеса, 65009, ) про застосування заходів реагування до Національного університету «Одеська юридична академія» у вигляді повного зупинення роботи об`єкта перевірки, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішення набирає законної сили у порядку ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст. 295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва

.