Справа № 242/6158/19
Суддя: Владимирська І. М.
Дата ухвалення: 2020-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №242/6158/19
Провадження №2-а/242/4/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 березня 2020 року м. Селидове

Селидівський міський суд Донецької області в складі: головуючого судді Владимирської І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні спрощеного позовного провадження в м. Селидове адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Дриг Володимира Петровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до інспектора СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Дриг В.П. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. В обґрунтування позову зазначено, що постановою БАА № 617962 від 18.10.2019 року, складеною капітаном поліції Дриг В.П., на позивача було накладене адміністративне стягнення за ч. 5 ст.121 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 51 грн. 00 коп. В вищевказаній постанові зазначено, що він нібито порушив п. 2.3 «В» ПДР, а саме керував автомобілем з не пристебнутими ременями безпеки. Вважає, що зазначена постанова є незаконною, винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, оскільки не виконані вимоги, передбачені ст.ст. 268, 283 КУпАП. Позивач зазначає, що він не скоював адміністративне правопорушення. В подальшому уточнив позовні вимоги та просить суд скасувати постанову БАА № 617962 від 18.10.2019 року по справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 121 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 29 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 23.12.2019 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, жодного відзиву не надав.

Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, будучі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта. Таким чином, суд дійшов висновку щодо можливості розгляду даної справи у письмовому провадженні на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення, є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як визначено ст.251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази та інші документи.

З оскаржуваної постанови, винесеної 18.10.2019 року вбачається, що посадова особа, яка винесла постанову БАА № 617962, вважає, що водій ОСОБА_1 18.10.2019 року о 11 год. 35 хв. в м. Покровськ по вул. Захисників України керував автомобілем д/н НОМЕР_1 з не пристебнутими ременями безпеки, чим порушив вимоги п. 2.3 «В» ПДР України, та вчинив правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 121 КУпАП, за що на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 51,00 грн.

Суд звертає увагу, що відповідачем жодних доказів на підтвердження стверджень, викладених в постанові, що оскаржується, не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Пунктом 24 постанови Пленуму ВСУ від 23.12.2005 року № 14 "Про практику застосування судами України законодавства по справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху і експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті" встановлено, що зміст постанови повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. ст. 283, 284 КУпАП. В постанові, зокрема, необхідно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, і зазначити мотиви відмови від інших доказів, на які посилається правопорушник, або вказаних останнім доводів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Таким чином, суд вважає, що при розгляді справи не були доведені обставини, які б свідчили, що в діях ОСОБА_1 є ознаки проступку, за який законом встановлено адміністративну відповідальність, постанова була винесена без доказової бази, з`ясування усіх обставин справи, які б підтверджували факт порушення ним Правил дорожнього руху.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі, так як факт порушення Правил дорожнього руху України не є доведеним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 7, 245, 247, 251, 280, 283 КУпАП, ст. ст. 9, 72-77, 94, 121-122, 139, 168, 205, 241-246, 250, 251, 286, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ) інспектора СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Дриг Володимира Петровича (місце знаходження: Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Постанову інспектора СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Дриг Володимира Петровича БАА № 617962 від 18.10.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121 КУпАП скасувати, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Селидівський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення(ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя І.М. Владимирська