Справа № 824/877/19-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2020-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2020 р. м. Чернівці Справа № 824/877/19-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, про визнання неправомірним наказу, поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

В поданому до суду адміністративному позові ОСОБА_1 (позивач) просить суд: - визнати пункт 2 наказу Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області від 20 червня 2019 року № 409 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення в виді звільнення з посади протиправним та скасування; - поновити його ОСОБА_1 на посаді начальника Новоселицького відділення Сторожинецького відділу ГУ національної поліції України в Чернівецькій області з 21 червня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що пункт 2 наказу Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області від 20 червня 2019 року № 409 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення в виді звільнення з посади є протиправним, підлягає скасуванню, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень при здійсненні своїх владних управлінських функцій, при прийнятті оскаржуваного рішення, діяв з порушенням вимог законодавчих актів, що призвело до порушення його права на проходження служби в органах поліції.

11.10.2019 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, відповідно до якого відповідач зазначив, що звільнення з посади позивача було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, при визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено, та неможливість в подальшому виконувати обов`язки керівника підрозділу внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків, а також за відсутності контролю за дотриманням дисципліни підлеглими. Вказані порушення стали можливими внаслідок бездіяльності, системного неналежного виконання позивачем своїх функціональних обов`язків, яке виразилось у самоусуненні від здійснення контролю за дотримання підлеглими службової дисципліни, без відповідальне ставлення до роботи, не проведення профілактичної роботи з зміцнення службової дисципліни, не виконання наказів, запобігання вчиненню підлеглими проступків, що і стало підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення, оскільки ним порушено вимоги ст. 3 Дисциплінарного статуту.

З урахуванням заявлених вимог та заперечень, пояснень представників сторін, судом з метою з`ясування обставин справи було зобов`язано сторони надати письмові докази на підтвердження, або спростування позовних вимог, заперечень.

Оскільки сторонами на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, заперечення не було надано належні письмові докази, що вказувало на їх недостатність для встановлення обставин справи, суд неодноразово відповідно до вимог ч. 4 ст. 9 КАС України зобов`язував сторони ухвалою суду надати суду письмові докази в обґрунтування заявлених вимог, заперечень, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався, оголошувалась перерва.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 77 КАС України визначено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

У судовому засіданні позивач позов підтримав повністю, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, наданих письмових пояснень, просив суд задовольнити позовні вимоги, розглядати у порядку письмового провадження.

Представник відповідача заперечував проти позову, надав пояснення суду по суті спору, а також клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, у разі неявки відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

У частині 9 статті 205 КАС України зазначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. 205 КАС України, суд вважає, що немає перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта вища, 26.08.1997 року прийнятий на службу в органи внутрішніх справ. В матеріалах особової справи позивача міститься його зобов`язання.

11.10.1997 року ОСОБА_1 прийняв присягу працівника органів внутрішніх справ України, наступного змісту: " Я ОСОБА_1 вступаючи на службу до органів внутрішніх справ України, складаю Присягу і урочисто клянуся завжди залишатися відданим народові України, суворо дотримуватися її, Конституції та чинного законодавства, бути гуманним, чесним, сумлінним і дисциплінованим працівником, зберігати державну і службову таємницю.

Я присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та підвищувати рівень культури, всіляко сприяти зміцненню авторитету органів внутрішніх справ.

Клянуся мужньо і рішуче, не шкодуючи своїх сил і життя, боротися із злочинністю, захищати від протиправних посягань життя, здоров`я, права й свободи громадян, державний устрій і громадський порядок.

Якщо ж я порушу цю Присягу, то хай мене покарають за всією суворістю закону".

Крім того, позивач при вступу на службу в Національну поліцію України прийняв присягу наступного змісту: " Я ОСОБА_1 , усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки". (т. 1 а. с. 130).

14.12.2017 року наказом Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області № 182 о/с призначено підполковника поліції ОСОБА_1 (0077358) на посаду начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади начальника сектору реагування патрульної поліції № 1 Хотинського відділення поліції Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області з 14 грудня 2017 року. (т.1 а.с.16,73,121).

Діяльність керівника регулюють функціональні обов`язки - начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУ Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_1 затверджені начальником Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області 11.09.2018 року (далі - Функціональні обов`язки).

Пунктом 1 Функціональних обов`язків визначено, що начальник Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУ Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_1 очолює відділення поліції, здійснює керівництво його діяльністю, забезпечує надання віддаленням поліцейських послуг, із забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до п. п. 1-7, 9 п. 2 Функціональних обов`язків здійснює організаційні заходи: представляє відділення у відносинах з іншими органами влади, підприємствами, установами та організаціями; несе персональну відповідальність перед Міністром внутрішніх справ України, Головою Національної поліції України, начальником Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, начальником відділу, до штатної структури якого входить Відділення, за організацію та результати діяльності очолюваного ним відділення поліції; організовує та забезпечує виконання у відділенні вимог Конституції та законів України, постанов Верховної Ради України, актів Президента України та Кабінету міністрів України, інших нормативно-правових актів, що належать до сфери діяльності Національної поліції; забезпечує виконання у відділенні вимог наказів, доручень, організаційно-розпорядчих документів МВС, Національної поліції, ГУНП, відділу з питань, що належать до компетенції відділення, звітує перед начальником ГУНП, начальником відділу про їх виконання; звітує в установленому порядку перед керівництвом ГУНП про виконання завдань та функцій, покладених на відділення; реалізує свої повноваження в формі усних або письмових наказів та доручень організаційно-розпорядчого характеру, які є обов`язковими для виконання працівниками відділення; забезпечує усунення порушень та недоліків, виявлених під час контрольних заходів, проведених державними органами та підрозділами.

Згідно до п. п. 3 п. 3 Функціональних обов`язків організовує аналітичну роботу у відділенні поліції, зокрема аналізує результати діяльності відділення, його структурних підрозділів, особистих результатів роботи кожного працівника.

У відповідності п. п. 4 п. 4 Функціональних обов`язків забезпечує систему планування роботи відділення, зокрема контролює виконання планів.

Згідно п. п. 3 п. 5 Функціональних обов`язків організовує та забезпечує контроль за станом виконавської дисципліни у відділенні: у разі виявлення фактів порушення виконавської дисципліни ініціює перед начальником ГУНП проведення службового розслідування та притягнення винних осіб до відповідальності.

Відповідно до п. п. 1-3, 5 п. 11 Функціональних обов`язків забезпечує результативну взаємодію слідчого підрозділу з іншими підрозділами відділення під час досудового розслідування: координує дії підрозділів, здіяних у процесі досудового розслідування (слідчих, оперативних, підрозділів превенції, кінологічних та інших); разом із начальником слідчого підрозділу, за участі слідчих та працівників інших підрозділів проводить наради з питань ефективності роботи з виявлення, документування, припинення, досудового розслідування кримінальних правопорушень; бере участь у щомісячних нарадах, що проводяться начальником слідчого підрозділу, з питань розгляду результатів роботи слідчо-оперативних груп (далі - СОГ) з розкриття кримінальних правопорушень, а також у щотижневих нарадах з питань досудового розслідування кримінальних правопорушень, які викликали значний суспільний резонанс; видає накази, погодженні з начальником слідчого підрозділу, про створення слідчо-оперативних груп з метою швидкого, об`єктивного та повного розслідування тяжких, особливо тяжких кримінальних правопорушень, а також спеціалізованих постійно діючих СОГ для організації розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, учинених у минулі роки.

Згідно до п. п. 1-2 п. 18 Функціональних обов`язків організовує кадрове забезпечення діяльності відділення поліції: забезпечує дотримання працівниками відділення законності, службової транспортної дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку; у разі виявлення порушень підпорядкованими працівниками відділення законності, службової, транспортної дисципліни подає начальнику ГУНП у встановленому порядку пропозиції щодо проведення службового розслідування та притягнення винних працівників до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до п. п. 3-4, 9 п. 18 Функціональних обов`язків уживає заходів щодо належного матеріально-технічного забезпечення службової діяльності відділення: технічного та функціонального захисту інформаційних систем відділення від несанкціонованого доступу; збереження майна, матеріальних цінностей, транспортних засобів, озброєння, засобів зв`язку, оперативно-технічних, криміналістичних та спеціальних засобів відділення; у разі завдання матеріальної шкоди несе відповідальність згідно чинним законодавством, здійснює заходи щодо відшкодування винними особами збитків від нестачі, втрати, псування, крадіжки та інші згідно переліку.

Наказом начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» № 708 від 04.12.2018 року (пункт 2 Наказу) за допущенні прорахунки в організації протидії наркозлочинності на території обслуговування не виконання вказівок та наказів керівництва НП України та ГУНП в Чернівецькій області по підсумках роботи 9 місяців 2018 року, до начальника Новоселицького ВП СВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. (т. 2 а. с. 56-57).

Із змісту наказу «Про застосування дисциплінарного стягнення» № 708 від 04.12.2018 року видно, що з метою виконання вимог наказу ГУНП в Чернівецькій області від 19.10.2018 року № 1031 «Про проведення службового розслідування» встановлення обставин, які вплинули на провальний стан протидії наркозлочинності особовим складом, зокрема Новоселицького відділення поліції, працівниками УПН ГУНП в Чернівецькій області проведено службове розслідування. За результатами якого встановлено факт самоусунення керівника, зокрема Новоселицького відділення поліції від виконання пріоритетних завдань керівництва НПУ та ГУНП в Чернівецькій області, по протидії наркозлочинності на території обслуговування, а на сам перед протидії розповсюдженням наркотиків шляхом їх безпосереднього збуту. Керівник вказаного підрозділу проігнорував виконання р. І, п. 9 Протоколу розширеної наради керівництва ГУНП в Чернівецькій області № 34 від 18.10.2018 року та вимог службової телеграми ГУНП в Чернівецькій області № 206/123/01/62-2018 від 06.03.2018 року.

Також у ході проведення службового розслідування встановлено, що працівниками Новоселицького відділення поліції, в межах оперативно-розшукової діяльності не проведено жодної оперативної закупки.

Водночас, згідно п. 3 та 26 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію», основними повноваженнями поліції, є вжиття заходів з метою виявлення та припинення кримінальних правопорушень, а також здійснення оперативно-розшукової діяльності.

Крім того, у відповідності до п. 1ч. 1 ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» передбачено, що підрозділи, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, зобов`язані у межах своїх повноважень відповідно до законів, що становлять правову основу оперативно-розшукової діяльності, вживати необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення, припинення і розкриття злочинів, викриття причин і умов, які сприяють вчиненню злочинів, здійснювати профілактику правопорушень.

З наведеного слідує, що бездіяльність, неналежне виконання своїх службових обов`язків, низька виконавча дисципліна, неефективний відомчий контроль за роботою підлеглих з боку керівного складу, зокрема Новоселицького відділення поліції суперечить вимогам вказаних вище законів. (т. 2 а. с. 56-57).

Наказом т.в.о. начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 16.01.2019 року №25 (п.2) за порушення службової дисципліни заслуговує до притягнення до дисциплінарної відповідальності начальник Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи, що наказом ГУНП від 04.12.2018 року № 739, останньому оголошена "догана», обмежитись раніше застосованим до нього дисциплінарним стягненням. (т. 2 а. с. 60).

Наказом начальника Головного управління в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" від 21.02.2019 року № 126 (пункт 1) за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог п. 5 розділу ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, до начальника Новоселицького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 , вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді сурової догани. (т. 1 а.с. 236).

Із змісту наказу «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 21.02.2019 року №126 від видно, що за результатами службового розслідування, начальник Новоселицького відділення поліції підполковник поліції ОСОБА_1 після надходження звернення ОСОБА_6 , до відділення поліції, дане звернення до слідчого підрозділу не скерував, а без проведення перевірки прийняв рішення про списання матеріалів справи.

Тільки 29.12.2018 року, після реєстрації в ЖЄО Новоселицького відділення поліції за №5244 заяви ОСОБА_6 щодо припинення перевірки за її попереднім зверненням та про відсутність претензій до поліцейських, вказані матеріали було узагальнено, що відображено у висновку перевірки від 31.12.2018.

Своїми діями ОСОБА_1 допустив порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконані ним вимог п. 5 розділу ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, за що він, згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності. (т.1 а. с. 236).

Із змісту довідки «Про результат роботи з розслідування кримінальних правопорушень у І кварталі 2019 року, недоліки в роботі» від 06.04.2019 року № 1823/123/02/23-2019 видно, що найбільша питома вага сканованих постанов слідчих про закриття кримінальних проваджень спостерігається, зокрема у Новоселицькому ВП (33,3%). (т. 1 а. с. 248-249).

Дослідженням витягу з протоколу № 8 від 08.04.2019 року оперативної наради керівництва ГУ НП в Чернівецькій області видно, що ухвалено вказати керівникам, зокрема Новоселицького відділення поліції ( ОСОБА_1 ) на неналежну організацію роботи з розкриття кримінальних правопорушень, оголошення злочинцям по підозру, зобов`язати упродовж квітня вжити заходів щодо організації роботи на цьому напрямку.

Крім того, ухвалено вказати керівникам, зокрема Новоселицького відділення поліції ( ОСОБА_1 ) на прорахунки в роботі щодо закінчення кримінальних правопорушень, відсутність планомірності у роботі, зобов`язати упродовж квітня вжити заходи щодо організації роботи на цьому напрямку. (т. 2 а. с. 1-2).

Із змісту доповідної записки старшого інспектора з особливих доручень відділу уповноважених Голови з питань контролю за дотриманням прав людини в поліцейській діяльності Управління забезпечення прав людини від 10.04.2019 року «Про результати перевірки стану дотримання прав і свобод людини в підрозділах ГУНП в Чернівецькій області за І квартал 2019 року» видно, що в Новоселицькому ВП Сторожинецького ВП ГУ НП в Чернівецькій області незадовільна організація забезпечення пропускного режиму, неналежний контроль за здійсненням пропускного режиму чергової служби, що не відповідає вимог пункту 1 розділу VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України. (т. 1 а. с. 232-235).

Згідно довідки «Про результати оперативна-службової діяльності підрозділів карного розшуку ГУНП області у І кварталі 2019 року, стан ефективності роботи підрозділів, задіяних до охорони публічної безпеки і порядку, завдання щодо посилення протидії злочинності, забезпечення правопорядку і публічної безпеки» видно, що по «гарячим слідам» працівниками СКП розкрито 30 злочинів, жодного не розкрито Новоселицьким, Герцаївським, Путильским ВП ГУНП. Жодного шахрайства не розкрито, зокрема Новоселицьким (7) ВП ГУНП. Не встановлено місцезнаходження жодної безвісно зниклої особи в Новоселицькому ВП (4 проти 4). Не зважаючи на те, що в п.р. проводились профілактичні відпрацювання «Зброя і вибухівка», жодної одиниці вогнепальної зброї не виявлено, зокрема в Новоселицькому районі. Вказаною довідкою пропонується за незадовільну організацію роботи по розкриттю злочинів в першому кварталі 2019 року заслухати звіти керівників, зокрема Новоселицького відділення поліції ГКНП області. За незадовільну організацію роботи щодо виявлення з незаконного обігу зброї, боєприпасів та вибухових речовин заслухати звіт керівників, зокрема Новоселицького відділення поліції ГУНП області. (т. 1 а. с. 244-245).

Відповідно до довідки «Про протидію наркозлочинності на території Чернівецької області протягом І кварталу 2019 року» видно, що жодного збуту не задокументовано, зокрема Новоселицьким відділення поліції ГУНП області.

Крім того, заступником начальника УПН ГУНП в Чернівецькій області пропонується запросити до звіту начальника Новоселицького ВП, де впродовж звітного періоду не задокументовано жодного злочину пов`язаного з незаконним обігом наркотиків. (т.1 а.с. 246).

11.04.2019 року відбулася розширена нарада керівництва ГУНП в Чернівецькій, з наступним порядком денним:

- про результати оперативно-службової діяльності підрозділів ГУНП в Чернівецькій області за пріоритетними напрямами діяльності підрозділів ГУНП в Чернівецькій області за пріоритетними напрямами діяльності по підсумках роботи у І кварталі, стан ефективності робити підрозділів, задіяних до охорони публічної безпеки і порядку;

- про підведення підсумків виконання завдань із забезпеченості, правопорядку та публічної безпеки в Чернівецькій області під час проведення першого туру виборів Президента України та стан готовності сил і засобів до виконання завдань під час другого туру виборів;

- про стан роботи по зміцненню дисципліни, недопущенню порушень законності, корупційних проявів у діяльності підрозділів ГУНП в Чернівецькій області упродовж І кварталу 2019 року.

Із змісту протоколу № 9 від 11.04.2019 року розширеної наради керівництва ГУНП в Чернівецькій області видно, що за результатами наради ухвалено рішення, зокрема вирішщено:

- визнати роботу, зокрема Новоселицького відділення незадовільною щодо роботи за І квартал 2019 року по встановленню осіб, розслідуванню кримінальних правопорушень, розшуку злочинців, якості досудового слідства та роботи по пріоритетних напрямах;

- визнати незадовільною організацію роботи з розкриття кримінальних правопорушень за підсумками першого кварталу 2019 року, зокрема у Новоселицькому ( ОСОБА_1 ) відділенні поліції. Заступнику начальника ГУНП - начальникові кримінальної поліції Ратушенку С.М. організувати проведення службових розслідувань щодо організації роботи з розкриття злочинів, зокрема у Новоселицькому відділенні поліції, з наданням пропозицій щодо вжиття мір реагування та прийняття управлінських рішень. Результати доповісти начальникові ГУНП у встановлений термін. (т. 1 а. с. 237-241).

Відповідно до довідки «Про стан оперативної обстановки та результати роботи підрозділів ГУНП по розкриттю та розслідуванню кримінальних правопорушень на минулому тижні» вбачається, що у період з 01 по 07 квітня Новоселицьким відділенням поліції ГУНП в Чернівецькій області не оголошено жодної підозри. (т. 2 а. с. 3-4).

Згідно витягу з протоколу № 11 від 07.05.2019 року оперативної наради керівництва ГУНП в Чернівецькій області видно, що визнано незадовільними результати роботи у квітні поточного року з направлення кримінальних проваджень до суду, зокрема в Новоселицькому відділенні поліції ( ОСОБА_1 ). (т. 2 а. с. 5-7).

Відповідно до довідки «Про виконання п. 2 р.4 протоколу оперативної наради ГУНП від 07.05.2019 № 11» вбачається, що ситуація по боротьбі із незаконним обігом зброї у відділах та відділеннях ГУНП області вкрай критична, станом на 12.05.2019 на території області зареєстровано 56 фактів проти 122 в 2018, зокрема Новоселицький ВП - відставання на 10 фактів порівняно з 2018 роком. (т. 2 а. с. 12).

Відповідно до довідки «Про результати роботи з розкриття кримінальних правопорушень у квітні 2019 року та основні недоліки в роботі» видно, що незадовільно організована робота з доставки СВ осіб, які перебувають на приводі, зокрема взагалі не внесені в ІП «Злочинець» (оперативний розшук), зокрема в Новоселицькому відділенні поліції (4). Залишок крадіжок в Новоселицькому відділені 11, лише одна розкрита. Запропоновано за незадовільну організацію роботи по розкриттю злочинів у квітні 2019 року заслухати звіти керівників, зокрема Новоселицького ВП ГУНП в Чернівецькій області. (т. 2 а. с. 8).

Згідно довідки «Про стан документування наркозлочинців на території Чернівецької області у квітні 2019 року» видно, що жодного збуту з початку року не виявлено за матеріалами, зокрема Новоселицького ВП ГУНП в Чернівецькій області. Запропоновано заслухати звіти керівників, зокрема Новоселицького ВП ГУНП в Чернівецькій області. (т. 2 а. с. 9).

Згідно витягу з протоколу № 13 від 29.05.2019 року оперативної наради керівництва ГУНП в Чернівецькій області видно, що вказано керівникам, зокрема Новоселицького ВП ГУНП в Чернівецькій області ( ОСОБА_1 ) на неналежну організацію проведення підготовчого етапу загальнодержавних профілактичних заходів спрямованих на стабілізацію криміногенної ситуації, протидії злочинності, а також виявлення, вилучення з незаконного обігу зброї, боєприпасів, вибухівки, зобов`язати упродовж травня-червня вжити заходів щодо організації роботи на цьому напрямку. (т. 2 а. с. 10-11).

Відповідно до довідки «Про результати роботи відділів і відділень ГУНП в Чернівецькій області з розкриття та розслідування кримінальних правопорушень у травні 2019 року» видно, що при підведенні підсумків діяльності з розкриття та розслідування кримінальних правопорушень за підсумками 4 місяців ц.р. оперативна нарада визнала не здавальним стан організації цієї роботи, зокрема у Новоселицькому ВП. (т. 2 а. с. 15-16).

Із змісту довідки начальника УІАП ГУНП в Чернівецькій області від 07.06.2019 року №1778/123/19/01-2019 «Про результати проведення звірки та перспективи закінчення першого півріччя 2019 року» вбачається, що низька результативність роботи щодо встановлення осіб, що скоїли злочини, у таких відділах та відділеннях поліції ГУНП в Чернівецькій області, зокрема Новоселицьке ВП - жодній особі не повідомлено про підозру, з числа зареєстрованих у цьому році, при цьому до ЄРДР внесено відомості за 2 КП.

Крім того, в Новоселицькому ВП зареєстровано 39 крадіжок, з них розкрито 8 (20,5%). (т. 2 а. с. 17).

08.06.2019 року начальник УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області надав доповідну записку начальнику ГУ Національної поліції в Чернівецькій області по факту виявлених недоліків під час здійснення раптової перевірки Герцаївського ВП та Новоселицького ВП Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області. (т. 1 а. с. 165-167).

Згідно витягу з протоколу № 15 від 10.06.2019 року оперативної наради керівництва ГУНП в Чернівецькій області видно, що ухвалено за допущені порушення службової дисципліни, у тому числі в частині забезпечення контролю за службовою діяльністю підпорядкованого особового складу, а також незадовільну організацію роботи підрозділів по виконанню завдань керівництва ГУНП щодо забезпечення належного правопорядку, безпеки на території обслуговування, відсторонити від виконання посадових обов`язків, зокрема начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Крім того, УКЗ ГУНП за фактами допущених порушень службової дисципліни з боку начальників, зокрема Новоселицького відділення поліції організувати та провести службове розслідування. (т. 2 а. с. 13-14).

12.06.2019 року помічник Голови Національної поліції звернувся з рапортом до начальника ГУНП в Чернівецькій області, в якому зазначив, що 05.06.06.2019 року ним здійснено вивчення стану організації оперативно-службової діяльності, ходу проведення операцій та оперативно-профілактичних заходів, санітарного стану, а також організації виконання окремих нормативно-розпорядчих актів та доручень керівництва МВС, НПУ та ГУНП в окремих територіальних підрозділах ГУНП в Чернівецькій області.

Із змісту вказаного рапорту видно, що виявленні недоліки, зокрема: у Новоселицькому відділенні Сторожинецького ВП.

Пунктом 1.1. вказаного рапорту вирішено організувати і провести за допущеними грубими недоліками службові розслідування.

Відповідно до п. 1.2 Рапорту підчас службових розслідувань дати оцінку управлінській ролі начальників ВП та інших керівників за напрямами діяльності. Надати пропозиції щодо притягнення винних керівників до дисциплінарної відповідальності. (т. 1 а. с. 161-164).

10.06.2019 року за результатами перевірки організації службової діяльності у Герцаївському та Новоселицькому відділеннях поліції Сторожинецького ВП ГУНП, під час якої виявлено ряд недоліків, що свідчать про допущенні порушення службової дисципліни, у тому числі в частині забезпечення контролю керівників вказаних територіальних підрозділів за службовою діяльністю підлеглих, Головним управлінням національної поліції України в Чернівецькій області видано наказ № 693 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» яким призначено службове розслідування.

Відповідно до п. 4 вказаного наказу на час проведення службового розслідування відсторонено від виконання посадових обов`язків, зокрема: начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 (т. 1 а. с. 17-18, 74-75, 159-160).

За результатами службового розслідування складено висновок від 14.06.2019 року з урахуванням службового розслідування, комісією встановлено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились.

Із змісту вказаного висновку видно, що з урахуванням виявлених порушень, начальник Новоселицького ВП підполковник поліції ОСОБА_1 заходи щодо усунення виявлених недоліків та доповіді керівництву не організував, а обмежився лише тим, що у книзі перевірок поклав відмітку «ознайомлений».

Також комісією зазначено, що на неналежному рівні в Новоселицькому ВП організовано оперативно-розшукову роботу. Так, з початку року 2019 року отримано лише 1 ухвалу на проведення НСРД при 12 нерозкритих тяжких та особливо тяжких злочинах.

У своїй сукупності вищевказане свідчить про невиконання начальником Новоселицького відділення поліції підполковником поліції ОСОБА_1 своїх функціональних обов`язків та вказує на порушення ним вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», за що він, згідно ст. 11 Статуту, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Обставини, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 - не виявлено.

Обставини, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - наявність діючого дисциплінарного стягнення («сувора догана», наказ ГУНП від 21.02.2019 № 126).

На підставі виявлених недоліків (порушень) комісія вважає, що за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконані вимог ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», до начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Комісією вирішено по даному факту видати дисциплінарний наказ. (т. 1 а. с. 140-158).

Із змісту пояснень ОСОБА_1 наданих старшому інспектору ІОС УАЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковнику поліції Бондаренкові В.П 14.06.2019 року видно, що ОСОБА_1 , як керівник відповідальності з себе не знімає, готовий понести покарання. Вказані обставини не заперчувались під час розгляду справи. (т. 1 а. с. (168-169)

14.06.2019 року за наслідками службового розслідування по фактам недоліків, виявлених 07-08.06.2019 під час перевірки мобільною групою ГКНП в Чернівецькій області службової діяльності Новоселицького та Герцаївського відділень поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, начальником ГУ Національної поліції в Чернівецькій області затверджено висновок та 20.06.2019 року видано наказу ГУ НП в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" № 409.

Із змісту наказу ГУНП в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" від 20.06.2019 року № 409 видно, що 07 та 08 червня 2019 року мобільною групою у складі поліцейських відділу ІОС УКЗ ГУНП та УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області було перевірено організацію службової діяльності у Герцаївському та Новоселицькому відділеннях поліції Сторожинецького ВП ГУНП, під час якої було виявлено ряд недоліків, пов`язаних із невиконанням окремими поліцейськими вимог заходів безпеки при поводженні зі зброєю, використанням і зберіганням службових транспортних засобів, веденням єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зберігання спеціальних засобів, засобів індивідуального захисту, неналежне забезпечення пропускного режиму.

Також, під час перевірки Герцаївського та Новоселицького ВП були встановлені й інші факти, які свідчать про те, що керівники цих підрозділів самоусунулись від виконання службових обов`язків.

Вказані порушення стали можливими внаслідок системного, неналежного виконання службових обов`язків начальником Новоселицького ВП підполковником ОСОБА_7 , який будучи керівником даного підрозділу, не здійснював контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не аналізував прорахунки в їх роботі, не проводив профілактичну роботу зі зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими проступків.

Крім цього, не вживши заходів реагування щодо усунення недоліків, виявлених у службовій діяльності ВП попередніми перевірками, ОСОБА_1 , допустив порушення виконавської дисципліни.

Також надаючи оцінку службовій діяльності начальника Новоселицького ВП підполковника поліції ОСОБА_1 , слід вказати, що результати аналізу, проведеного УОАЗОР ГУНП, станом на травень 2019 року, в очолюваному ним підрозділі мають місце суттєві недоліки в організації роботи з розкриття тяжких, особливо тяжких та кваліфікованих кримінальних правопорушень, та як наслідок, - погіршення правопорядку на території обслуговування, що у свою чергу, негативно впливає на рівень довіри населення до поліції.

На підставі виявлених порушень, відповідно до вимог статей 11, 12, 13, 19, 20, 22 Дисциплінарного статут Національної поліції України, статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» наказано п. 2 за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», до начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Пунктом 13 вказаного наказу передбачено, що пункт 2 даного наказу реалізувати після виходу ОСОБА_1 , з відпустки. (т. 1 а. с. 38а-40а, т. 2 а. с. 36-41).

Наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 18.07.2019 року № 103 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 1 пункту 1 статті 67 Закону України «Про Національну поліцію» зарахувати у розпорядження начальника ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 (0077358) начальника НовоселицькогоВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, з 18 липня 2019 року. (т. 1 а. с. 122).

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, встановивши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно п. п. 1-2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII передбачено. Що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VIII призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами 1, 3, 4, 5 ст. 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно, ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регулюється Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Частинами 1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Відповідно ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Відповідно ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджено «Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України» (далі - Порядок № 893).

Вказаний порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розділу IV Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Згідно п. 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 розділу VII Порядку № 893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно п. п. 2-4 розділу VII Порядку № 893 наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.

Виконання таких дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь та звільнення зі служби в поліції, шляхом видання наказів по особовому складу покладається на підрозділи кадрового забезпечення (служби персоналу) територіальних органів поліції, установ та закладів поліції, а також ЗВО.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що у відповідності до вимог Порядку № 893, наказом Головного управлінням національної поліції України в Чернівецькій області № 693 призначено службове розслідування перевірки організації службової діяльності у Герцаївському та Новоселицькому відділеннях поліції Сторожинецького ВП ГУНП. (т. 1 а. с. 17-18, 74-75, 159-160).

За результатами службового розслідування складено висновок від 14.06.2019 року з урахуванням службового розслідування, комісією встановлено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились, що не заперечувалося сторонами. (т. 1 а. с. 19-37, 76-88, 140-158).

Із встановлених судом обставин справи вбачається, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування .

Тобто, відповідачем дотримано наведені вище вимоги Дисциплінарного статуту та Порядку № 893, що фактично сторонами в ході судового розгляду справи не заперечувалось, однак позивач не погодився із прийнятим рішенням.

Суд зазначає, що в ході проведення службового розслідування Дисциплінарною комісією була досліджена службова діяльність позивача, як начальника Новоселицького ВП, та надана відповідна оцінка.

Так, за результатами проведення аналізу встановлено, що очолюваний позивачем підрозділ допустив зниження ефективності розкриття злочинів. З початку року взагалі відсутні результати роботи з розкриття шахрайств, на неналежному рівні організовано роботу з розкриття крадіжок, виявлення фактів незаконного обігу зброї, проведення оперативно- розшукової діяльності.

Досліджуючи роботу позивача, як керівника Дисциплінарною комісією було взято до уваги той факт, що відносно останнього неодноразово ставилось питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності за прорахунки в організації роботи, не виконання вимог НП України та ГУНП, що утворювало факт порушення ним службової дисципліни, зокрема:

- 04.12.2018 року п. 2 наказу начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» № 708 за допущенні прорахунки в організації протидії наркозлочинності на території обслуговування не виконання вказівок та наказів керівництва НП України та ГУНП в Чернівецькій області по підсумках роботи 9 місяців 2018 року, до начальника Новоселицького ВП СВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. (т. 2 а. с. 56-57);

- 16.01.2019 року п. 2 наказу т.в.о. начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» № 25 за порушення службової дисципліни притягнуто до дисциплінарної відповідальності начальник Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_1 , однак враховуючи, що наказом ГУНП від 04.12.2018 року № 739, останньому оголошена "догана», обмежитись раніше застосованим до нього дисциплінарним стягненням. (т. 2 а. с. 60);

- 21.02.2019 року пунктом 1 наказу ГУНП в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" № 126 за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог п. 5 розділу ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, до начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді сурової догани. (т.1 а. с. 236).

Відповідно до п.2 ч.6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Як судом встановлено, дисциплінарний проступок позивача, за наслідками якого видано пункт 2 наказу Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області від 20 червня 2019 року № 409 «Про застосування дисциплінарного стягнення" до ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вчинений повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (сурової догани, п. 1 наказу ГУНП в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" № 126), що в розумінні п.2 ч.6 ст. 19 Дисциплінарного статуту є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

Щодо посилання позивача на те, що в оскаржуваному наказі не зазначено конкретну яку норму права порушено при вчиненні дисциплінарного проступку, то суд зазначає наступне.

Відповідно ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

З аналізу вказаної статті видно, що безпосередньо керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.

Факт вчинення підлеглими позивача дисциплінарних проступків зафіксований у висновку службового розслідування, який є чинним, не оскарженим, та з яким погодився сам позивач, а тому відповідачем вірно обрано норму законодавства, що порушив позивач.

Таким чином, на думку суду, звільнення з посади позивача здійснено у відповідності вимог Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, якому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, при визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено, та неможливість в подальшому виконувати обов`язки керівника підрозділу внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків та відсутності контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглими.

Суд при вирішенні спору приходить до висновку, що відповідач при прийняті оскаржуваного наказу повністю врахував тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяну шкоду, попередню поведінку позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків.

Статтею 6 Закону № 580-VIII визначено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно пунктів 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 цього ж Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно п. 6 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частинами 1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про запобігання корупції" загальні вимоги до поведінки осіб, зазначених у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх службових чи представницьких повноважень, підстави та порядок притягнення до відповідальності за порушення цих вимог встановлюються цим Законом, який є правовою основою для кодексів чи стандартів професійної етики.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки.

Згідно підпункту з) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", суб`єктами на яких поширюються дія цього Закону є поліцейські.

Наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 06 грудня 2016 р. за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила № 1179)

Пунктом 1 розділу 1 Правил № 1179 встановлено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно п. 5 розділу 5 Правил № 1179 поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно п. 1 розділу 2 Правил № 1179 визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно пунктів 3, 4 розділу 4 Правил № 1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Розділом 5 Правил № 1179 передбачено, що керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.

Керівник органу (підрозділу) поліції у разі виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення підлеглими зобов`язаний у межах своїх повноважень ужити заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово повідомити про його вчинення спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України; заохочувати етичну поведінку; запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.

Керівник органу (підрозділу) поліції не має права: перекладати свою відповідальність на підлеглих; використовувати службове становище в особистих інтересах або інтересах третіх осіб; проявляти зарозумілість, грубість, некоректність стосовно підлеглих.

Дослідження змісту наведених норм Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про запобігання корупції", Правил етичної поведінки поліцейських, співставлення висновків за результатами такого дослідження із матеріалами та висновком службового розслідування, у суду є підстави вважати, що позивач своїми діями, які встановлені, зафіксовані матеріалами службового розслідування, системним невиконанням наказів, розпоряджень керівництва, Законів, нормативно правових актів дискредитував діяльність поліції, що вказує на підрив її авторитету у суспільстві, грубо порушив вимоги вищевказаних Законів та нормативних актів.

З урахуванням зазначених обставин, позивач не надав суду доказів про те, що ним оскражувались до вищестоящого керівництва вищевказані накази про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Також доказів, що вищевказані накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності визнані такими, які видані з порушенням Закону, не відповідають об`єктивним обставинам справи. Крім того, позивач за весь час розгляду справи не надав суду належних, допустимих доказів, як визначено ст.ст. 72-76 КАС України, які б спростували доводи викладені в оскаржуваному рішення, а також у вищезазначених наказах про застосування дисциплінарного стягнення.

Суд звертає увагу, що дії відповідача при прийняті оскаржуваного наказу регламентовані статтею 22 Закону України "Про Національну поліцію".

Статтею 22 Закону № 580-VIII визначено основні повноваження керівника поліції. Керівник поліції, зокрема: очолює поліцію та здійснює керівництво її діяльністю, забезпечує виконання покладених на неї завдань; у межах компетенції організовує та контролює виконання поліцією Конституції та законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, а також наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України з питань, що належать до сфери діяльності поліції; підписує накази поліції; скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів поліції; у межах повноважень надає доручення, обов`язкові для виконання поліцейськими, державними службовцями і працівниками поліції; приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону; приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських; приймає у визначеному трудовим законодавством порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції; присвоює спеціальні звання поліції відповідно до цього Закону; виконує повноваження керівника державної служби в органі відповідно до законодавства про державну службу та здійснює інші повноваження відповідно до цього Закону.

З цього приводу суд зазначає, що відповідач при прийняті оскаржуваного наказу від 20.06.2019 року № 409 повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, за наслідками, яких прийнято рішення «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 04.12.2018 року № 708, від 16.01.2019 року № 25, від 21.02.2019 року № 126, якими до позивача застосовано дисциплінарні стягнення.

Вказані обставини, вказують на те, що відповідач із врахуванням встановлених обставин справи, у рахуванням вимог Закону, нормативно правових арктів, правомірно прийняв рішення про неможливість подальшого перебування позивача на вказаній посаді.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування пункту 2 наказу ГУНП в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення" від 20.06.2019 року № 409, яким за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», до начальника Новоселицького відділення поліції Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям <…> (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Підставою для звільнення позивача з посади стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто судом в межах розгляду цієї справи не досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, наявність факту вини позивача або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

Судом враховано, що позивача неодноразово притягнуто до дисциплінарної відповідальності наказами начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 04.12.2018 року №708, від 16.01.2019 року № 25, від 21.02.2019 року № 126, від 20.06.2019 року № 409, а тому, суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин, у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин, приходить до висновку, що відповідач повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 21.09.2018 року справа № 824/227/17-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, позивач особисто в судовому засіданні не заперечував, що під час проведення службового розслідування надав пояснення щодо виявлених порушень, погодився з ними, а також те, що накази начальника Головного управління національної поліції України в Чернівецькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 04.12.2018 року № 708, від 16.01.2019 року № 25, від 21.02.2019 року № 126 про застосування до нього дисциплінарних стягнень, не оскаржував.

З цього приводу, суд вважає за необхідне зазначити, що ч. 1 ст. 77 КАС України передбаченого, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 3 цієї статті передбачено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Проте, за весь період, як розгляду справи судом, так і за період проведення службового розслідування, позивач не надав доказів про те, що він згідно Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, посадових обов`язків вживав заходи щодо усунення порушень, які були встановлені під час службового розслідування.

З огляду на викладене, з урахуванням вищевикладених обставин, оцінюючи в сукупності обставини справи, пояснення сторін, письмові докази, суд приходить до висновку, що позивач своїми діями, які встановлені та зафіксовані матеріалами службового розслідування дискредитував діяльність поліції, підірвав її авторитет у суспільстві, грубо порушив вимоги Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.18 Закону України "Про Національну поліцію".

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 стаття 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши в судовому засіданні факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 72-80, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 287, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач: - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач : - Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (58000, м. Чернівці, вул. Головна, 24, )

Суддя П.Д. Дембіцький