Справа № 215/1318/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 березня 2020 року Справа № 215/1318/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі клопотання позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною, -

ВСТАНОВИВ:

25.03.2020 року на підставі ухвали Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28.02.2020 року про передачу справи, відповідно до п. 2 ч. 1, ч. 5 ст. 29 КАС України, до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльності управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилася у невжитті заходів для забезпечення фундаментального права на соціальну допомогу, якою буде забезпечено для ОСОБА_1 рівень життя не нижчий від прожиткового мінімуму відповідно до правової позиції ст. 46, ст. 48 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилась у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 03.01.2020 року вх. № 9;

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилась у невжитті заходів забезпечення фундаментального права на отримання інформації згідно зі ст. ст. 3, 34 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилась у невжитті заходів усунення причин, які породжують подання заяви від 03.01.2020 року вх. № 9 та зазначити закон, вимоги якого порушено Управлінням праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, згідно з ст. 249 КАС України.

Ухвалою суду від 31.03.2020 року було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) та заперечень на відповідь на відзив, а позивачу відповіді на відзив.

Разом з позовом позивач звернувся до суду з клопотанням про винесення окремої ухвали відповідно до ст. 249 КАС України.

В обґрунтування свого клопотання позивач зазначив, що відповідач не забезпечив правовий режим розгляду його заяви, бо за результатами її розгляду на було винесено нормативно-правового акту, а був наданий інформаційний лист.

З урахуванням цього, позивач просить суд встановити порушення відповідачем закону під час розгляду його заяви від 03.01.2020 року за вх. № 9 та застосувати до відповідача положення ст. 249 КАС України.

Суд зазначає, що клопотання позивача узагальнено містять його вимоги про винесення судом щодо відповідача окремої ухвали, відповідно до вимог ст. 249 КАС України, тому, вони розглядаються судом в одній ухвалі.

Суд, вивчивши доводи позивача, викладені в клопотаннях, проаналізувавши положення КАС України, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту клопотань позивача, він не погоджується з результатами розгляду його заяви від 03.01.2020 року за вх. № 9, з урахуванням чого, просить суд встановити порушення закону та застосувати до відповідача положення ст. 249 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З урахування цього, суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, надаючи докази на їх підтвердження, та мають право подавати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Водночас, невідповідність форми відзиву не може слугувати підставою для невизнання фактів, викладених у ньому, або його відхилення судом. Тим більше, суд не бере до уваги посилання позивача щодо невідповідності відзиву відповідача загальним вимогам щодо форми та змісту письмової заяви, бо такі вимоги у ст. 167 КАС України визначені для письмових заяв, клопотань, заперечень проти заяв і клопотань, а не заперечень по суті позовних вимог, викладених у відзиві на позов. Також, КАС України розрізняє письмові заяві, клопотання та заперечення на них та заяви по суті справи, до яких належить і відзив на позов.

Відповідно до ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень, якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши норми КАС України, суд доходить висновку, що вимоги позивача про застосування до відповідача ст. 249 КАС України є передчасними. Адже, відповідно до вимог КАС України, всі документи надаються на вимогу суду, їм надається оцінка під час судового розгляду справи по суті. Тобто, у суду відсутні підстави для надання оцінки доказам, наявним в матеріалах справи, до початку розгляду справи по суті. При цьому, норми КАС України надають відповідачу право висловити свою правову позицію письмово, у разі ненадання відзиву на позов, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання позивача про винесення окремої ухвали, відповідно до ст. 249 КАС України, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 159, 248, 249, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною відмовити.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька