Справа № 640/6658/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2020 року м. Київ № 640/6658/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М., ознайомившись з позовною заявою

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
доГромадської ради доброчесності (03109, м. Київ, вул. Генерала Шаповалова, 9)
провизнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 з позовом до Громадської ради доброчесності, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати висновок про невідповідність судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затверджений Громадською радою доброчесності 06 жовтня 2019.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічною службою є, серед іншого, професійна діяльність суддів.

Як вбачається з матеріалів справи, вона стосується оцінки правомірності Висновку Громадської ради доброчесності від 06.10.2019 року про невідповідність судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, що був прийнятий в межах процедури кваліфікаційного оцінювання позивача як, судді Октябрського районного суду м. Полтави.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст.87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Згідно ч. 5, 6 ст. 87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності здійснює свою діяльність у чотирьох колегіях, до кожної з яких входить п`ять членів Ради.

Колегія Громадської ради доброчесності діє від імені Ради.

Громадська рада доброчесності: 1) збирає, перевіряє та аналізує інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 2) надає Вищій кваліфікаційній комісії суддів України інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 3) надає, за наявності відповідних підстав, Вищій кваліфікаційній комісії суддів України висновок про невідповідність судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності, який додається до досьє кандидата на посаду судді або до суддівського досьє; 4) делегує уповноваженого представника для участі у засіданні Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо кваліфікаційного оцінювання судді (кандидата на посаду судді)5) має право створити інформаційний портал для збору інформації щодо професійної етики та доброчесності суддів, кандидатів на посаду судді.

Тобто, Громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Таким чином, оскільки спір у цій справі пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби, у даному випадку застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом з позовної заяви встановлено, що Громадською радою доброчесності 07 жовтня 2019 року надано Комісії Висновок про невідповідність судді ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затверджений 06 жовтня 2019 року. Відповідач дійшов висновку, що за критерієм професійної етики та доброчесності суддя ОСОБА_1 оцінюється у 0 балів, тобто мінімальна оцінка.

Як зазначає позивач, ним по кожному пункту Висновку були надані документи та пояснення Комісії, які досліджувалися під час співбесіди 09 жовтня 2019 року.

За результатом розгляду наданих суддею ОСОБА_1 документів та пояснень, Комісія не погодилася із викладеними у Висновку ГРД відомостями та зробила власну оцінку доброчесності судді ОСОБА_1 . Так, за критерієм доброчесності, оціненим за показниками, визначеними пунктом 9 глави 2 розділу II Положення, суддя набрала 195 балів з 250 можливих балів. За цим критерієм ОСОБА_1 оцінено на підставі результатів тестування особистих морально-психологічних якостей і загальних здібностей, дослідження інформації, яка міститься в досьє, та співбесіди.

За вказаних обставин, Комісія дійшла висновку, що суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 відповідає займаній посаді.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачу про оскаржуваний висновок було відомо ще з 09 жовтня 2019 року, в той час як до суду з позовом він звернувся 17.03.2020 року, тобто поза межами встановленого ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративно судочинства України місячного строку.

Згідно з частиною шостої статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду не надано.

Відтак, з огляду на вказане позивачу належить подати до суду заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд також звертає увагу, що згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в порушення вимог вказаної статті не надано до позовної заяви документу про сплату судового збору, що також підтверджується актом Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2020 року № 196 про відсутність вкладень.

У той же час, як встановлено з позовної заяви, позивачем заявлено позовну вимоги немайнового характеру.

Так, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до норм Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

При цьому, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб виходячи з прожитковий мінімум для працездатних осіб (2102, 00 грн.) становить 840, 80 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

Відповідно до частини першої та другої ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

- докази сплати судового збору у розмірі 840, 80 грн.

- заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко