Справа № 826/16212/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2020-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2020 року м. Київ № 826/16212/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Постійно діючої конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору керівників установ природно-заповідного фонду, що належить до сфери управління Міністерства екології та природних ресурсів України
провизнання протиправним та скасування рішення №7-03/12-24689/10-17 від 22.11.2017р.
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства екології та природних ресурсів третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Тернопільтепло» в якому просив:

- визнати недійсним та скасувати висновок державної екологічної експертизи матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище для об`єкту «Технічне переоснащення котельні по вул. І.Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» за номером № 7-03/12-24689/10-17 від 22.11.2017р.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що що замовниками експертного висновку надано для проведення експертизи завідомо неправдиві дані та при розробці проекту ОВНС (оцінка впливу на навколишнє середовище) використано недостовірні дані або ж свідомо не відображено існуючий стан забудови та стан навколишнього природного середовища, що призвело до маніпуляції думкою та висновками експертів. Котельня по вул. І. Франка, 16 в м. Тернополі знаходиться в центрі міста, безпосередній близькості до житлових будинків та громадських закладів, що безпосередньо випливатиме на стан здоров`я населення. Крім того, при прийнятті оскаржуваного висновку не враховано думку громадськості, оскільки за результатами громадських слухань за заборону будівництва котельні проголосувало 225 людей. Мешканцями прилеглих до котельні будинків зроблено чималу роботу в боротьбі проти будівництва котелень на альтернативних видах палива та за збереження екологічної безпеки в місті. Позивач вважає, що надавши оскаржуваний висновок відповідачем порушено вимоги Законів України «Про екологічну експертизу» та «Про охорону навколишнього природного середовища», а також умови Паризької угоди та Орхуської конвенції. На думку.позивача, рішення у цій справі впливає на його законний інтерес, а також інтерес інших мешканців прилеглих до котельні будинків, який полягає у дотриманні КП «Тернопільміськтеплокомуненерго» вимог екологічного законодавства, підтвердження допустимості та відповідності функціонування поблизу квартир мешканців котельні на органічному паливі (торфу) вимогам законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов в якому зазначає, що що замовником державної екологічної експертизи - ТОВ «Тернопільтепло» разом із заявкою було надано повний пакет документів, необхідний для проведення експертизи. З огляду на це, у відповідача були відсутні підстави для відмови у проведенні державної екологічної експертизи. Окрім того, при проведенні експертизи матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище об`єкту «Технічне переоснащення котельні по вул. І.Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» відповідачем було прийнято рішення про видачу оскаржуваного висновку. За результатами аналітичного опрацювання матеріалів екологічної експертизи здійснена оцінка ризику впливу діяльності ТОВ «Тернопільтепло» на здоров`я населення, оцінка соціального ризику, впливу виробничого шуму, впливу на атмосферне повітря, на водні і земельні ресурси, вплив на флору і фауну та заповідні об`єкти, вплив на соціальне та техногенне середовище, вплив на які визнані як екологічно допустимі. Відповідач зазначає, що доводи позивача не мають жодного доказового підґрунтя на рахунок можливої небезпеки для його життя і здоров`я, оскільки ТОВ «Тернопільтепло» були надані відповідні вимогам природоохоронного законодавства, екологічним стандартам і нормативам документи, що необхідні для проведення державної екологічної експертизи та надано їм позитивну оцінку за умови дотримання вимог природоохоронного законодавства та дозвільно-ліцензійної діяльності суб`єктом звернення. Крім того, замовником державної екологічної експертизи були здійснені публікації заяви про екологічні наслідки запроектованої діяльності з технічного переоснащення котельні, на які не надійшло звернень та зауважень від громадян та/або громадських організацій. За вказаних обставин, Мінприроди вважає, що висновок державної екологічної експертизи складений з дотриманням вимог законодавства про проведення державної екологічної експертизи, вимог про охорону навколишнього природного середовища, а позивачем, у свою чергу, не надано жодного підтвердження щодо порушення суб`єктами державної екологічної експертизи дотримання державних санітарних норм, правил, гігієнічних нормативів, будівельних норм і правил, а також підтвердження відомостей про стан об`єкта експертизи, який може негативно вплинути на стан середовища та здоров`я населення.

19.04.2018р. вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

15.12.2017р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до КАС України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з частиною третьою статті 241 КАС України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом встановлено, що відповідачем на підставі звернення ТОВ «Тернопільтепло» відповідно до вимог Закону України «Про екологічну експертизу» та інших нормативно-правових актів, проведена державна екологічна експертиза по матеріалам оцінки впливів на навколишнє середовище «Реконструкція котельні по вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» (далі - матеріали ОВНС).»

За результатами експертизи Мінприроди складено висновок № 7-03/12-24689/10-17 від 22.11.2017р. державної екологічної експертизи матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище «Реконструкція котельні по вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» в якому зазначено, що замовником державної екологічної експертизи є ТОВ «Тернопільтепло», розробником матеріалів ОВНС - Новокаховський комплексний проектно-вишукувальний відділ «НДІпроектреконструкція», інженер-проектувальником - ОСОБА_2 .

Матеріали ОВНС розроблені на підставі «Завдання на розроблення матеріалів ОВНС» з метою визначення доцільності та прийнятності планових робіт вимогам природоохоронного законодавства України з метою визначення доцільності та прийнятності об`єкта державної екологічної експертизи вимогам природоохоронного законодавства України.

Так, у висновку зазначено, що відповідно до наданих на розгляд матеріалів ОВНС водночас, враховуючи передбачені організаційно-технічні та природоохоронні заходи планової діяльності, яка згідно з наданими відомостями визначається екологічно допустимою, Міністерство екології та природних ресурсів вважає за можливе визнати екологічну допустимість прийнятих у наданих матеріалах рішень та надати їм позитивну оцінку за умови дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Позивач вважаючи вищезазначений висновок протиправним та таким, що порушує його права, свободи та законні інтереси, звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (по тексту - Конвенція), Законом України від 09 лютого 1995 року № 45/95-ВР «Про екологічну експертизу» (далі - Закон № 45/95-ВР), Порядком залучення громадськості до обговорення питань щодо прийняття рішень, які можуть впливати на стан довкілля, завтерджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 2011 року № 771 (далі - Порядок № 771), Положенням про Міністерство екології та природних ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 № 35 (далі - Положення) та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно Положення про Міністерство екології та природних ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 № 35, Мінприроди є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Мінприроди є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища та екологічної безпеки.

Основними завданнями Мінприроди є реалізація державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, екологічної та в межах повноважень, передбачених законом, біологічної і генетичної безпеки, геологічного вивчення та раціонального використання надр, поводження з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами), небезпечними хімічними речовинами, пестицидами та агрохімікатами, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, охорони та раціонального використання земель, збереження, відтворення та невиснажливого використання біологічного та ландшафтного різноманіття, формування, збереження та використання екологічної мережі, організації, охорони та використання природно-заповідного фонду, охорони атмосферного повітря, а також збереження озонового шару, регулювання негативного антропогенного впливу на зміну клімату та адаптації до його змін і виконання вимог Рамкової конвенції Організації Об`єднаних Націй про зміну клімату та Кіотського протоколу до неї, Паризької угоди.

Мінприроди у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції і законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Згідно з ст. 2 Закону № 45/95-ВР, відносини в галузі екологічної експертизи регулюються цим Законом, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства України.

Завданням законодавства про екологічну експертизу є регулювання суспільних відносин в галузі екологічної експертизи для забезпечення екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, захисту екологічних прав та інтересів громадян і держави (ст. 3 цього Закону).

У відповідності до ст. 1 Закону № 45/95-ВР, екологічна експертиза в Україні - вид науково-практичної діяльності уповноважених державних органів, еколого-експертних формувань та об`єднань громадян, що ґрунтується на міжгалузевому екологічному дослідженні, аналізі та оцінці передпроектних, проектних та інших матеріалів чи об`єктів, реалізація і дія яких може негативно впливати або впливає на стан навколишнього природного середовища, і спрямована на підготовку висновків про відповідність запланованої чи здійснюваної діяльності нормам і вимогам законодавства про охорону навколишнього природного середовища, раціональне використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки.

За нормами ст. 5 Закону № 45/95-ВР, основними завданнями екологічної експертизи є: 1) визначення ступеня екологічного ризику і безпеки запланованої чи здійснюваної діяльності; 2) організація комплексної, науково обґрунтованої оцінки об`єктів екологічної експертизи; 3) встановлення відповідності об`єктів експертизи вимогам екологічного законодавства; 4) оцінка впливу діяльності об`єктів екологічної експертизи на стан навколишнього природного середовища, і якість природних ресурсів; 5) оцінка ефективності, повноти, обґрунтованості та достатності заходів щодо охорони навколишнього природного середовища; 6) підготовка об`єктивних, всебічно обґрунтованих висновків екологічної експертизи.

Статтею 7 Закону № 45/95-ВР визначено, що об`єктами екологічної експертизи є проекти законодавчих та інших нормативно-правових актів, документація по впровадженню нової техніки, технологій, матеріалів, речовин, продукції, генетично модифікованих організмів, реалізація яких може призвести до порушення екологічних нормативів, негативного впливу на стан навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 9 вказаного Закону, Мінприроди є суб`єктом екологічної експертизи.

Отже, в силу наведених законодавчих приписів Мінприроди є органом уповноваженим органом на проведення державної екологічної експертизи, зокрема, документації по впровадженню матеріалів, речовин, продукції, реалізація яких може призвести до порушення екологічних нормативів, негативного впливу на стан навколишнього природного середовища.

Державна екологічна експертиза проводиться у разі: 1) наявної або можливої потенційної небезпеки об`єктів екологічної експертизи для навколишнього природного середовища; 2) прийняття відповідного рішення Кабінетом Міністрів України, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад, судом та правоохоронними органами відповідно до законодавства; 3) обумовленості загальнодержавними екологічними інтересами.

Державна екологічна експертиза видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, проводиться після оголошення замовником через засоби масової інформації Заяви про екологічні наслідки діяльності і подання еколого-експертним органам комплекту документів з обґрунтуванням оцінки впливу на навколишнє природне середовище (ст 34 Закону).

За змістом ст. 33 Закону № 45/95-ВР, процедура проведення екологічної експертизи передбачає вирішення еколого-експертними органами чи формуваннями завдань експертного дослідження і оцінку об`єктів екологічної експертизи, підготовку обґрунтованого об`єктивного еколого-експертного висновку.

Процедура проведення екологічної експертизи передбачає:

1) перевірку наявності та повноти необхідних матеріалів і реквізитів на об`єкти екологічної експертизи та створення еколого-експертних комісій (груп) відповідно до вимог законодавства (підготовча стадія); 2) аналітичне опрацювання матеріалів екологічної експертизи, в разі необхідності натурні обстеження і проведення на їх основі порівняльного аналізу і часткових оцінок ступеня екологічної безпеки, достатності та ефективності екологічних обґрунтувань діяльності об`єктів екологічної експертизи (основна стадія); 3) узагальнення окремих експертних досліджень одержаної інформації та наслідків діяльності об`єктів експертизи, підготовку висновку екологічної експертизи та подання його заінтересованим органам і особам (заключна стадія).

Положеннями ст. 39 Закону № 45/95-ВР передбачено, що висновки державної екологічної експертизи повинні містити оцінку екологічної допустимості і можливості прийняття рішень щодо об`єкта екологічної експертизи та враховувати соціально-економічні наслідки.

За правилами ст. 43 Закону № 45/95-ВР, висновки екологічної експертизи складаються з вступної (протокольної), констатуючої (описової) та заключної (оціночно-узагальнюючої) частин. У вступній частині містяться дані про орган, що проводив екологічну експертизу, склад експертів, час проведення, найменування об`єкта екологічної експертизи, його кількісні та якісні показники, відомості про виконавців і замовників екологічної експертизи та про орган, який приймає рішення щодо реалізації об`єкта екологічної експертизи. У констатуючій частині подається коротка характеристика видів запланованої чи здійснюваної діяльності, її впливу на стан навколишнього природного середовища, ступеня екологічного ризику відповідних заходів, спрямованих на нейтралізацію і запобігання цьому впливові, забезпечення вимог екологічної безпеки, охорону навколишнього природного середовища, раціональне використання і відтворення природних ресурсів. У заключній частині містяться узагальнена оцінка об`єкта екологічної експертизи, зауваження і пропозиції щодо вдосконалення обґрунтування його екологічного впливу, висновки щодо схвалення, повернення на доопрацювання чи відхилення його від подальшого еколого-експертного розгляду з посиланням на відповідні нормативні документи та щодо можливості прийняття рішення про подальшу реалізацію об`єкта екологічної експертизи.

В силу приписів ст. 11 цього Закону, висновки державної екологічної експертизи є обов`язковими для виконання.

Зі змісту оскаржуваного висновку вбачається, що замовником експертизи - ТОВ «Тернопільтепло» у складі наданих матеріалів представлені оригінали та копії наступних документів: матеріали ОВНС «Реконструкція котельні по вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення»; «Завдання на розробку матеріалів ОВНС»; «Заява про наміри»; «Заява про екологічні наслідки діяльності»; публікація «Заяви про наміри» в газеті «Моя газета» від 01.08.2016 № 3 (490); публікація «Заяви про екологічні наслідки діяльності» в газеті «Тернопіль Вечірній» від 07.09.2016 № 20 (1825); протокол відкритого засідання щодо обговорення намірів відносно планової діяльності ТОВ «Тернопільтепло» від 05 вересня 2016; лист Тернопільської міської ради від 03.09.2016 № 785/16 щодо відсутності зауважень та пропозицій від громадськості; лист Управління Держпраці у Тернопільській області від 02.10.2017 № 3200/01-05-6.1/17 щодо оцінки впливу на довкілля від використання альтернативних видів палива; лист Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Тернопільській області від 04.10.2017 № 3-2/4631 щодо погодження матеріалів ОВНС; лист Департаменту екології та природних ресурсів Тернопільської обласної держаної адміністрації від 08.12.2014 № 2-2/2212 щодо видачі дозволу на викиди; дозвіл Тернопільської обласної державної адміністрації на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 08.12.2014 № -344 Комунальному підприємству теплових мереж «Тернопільміськтеплокомуненерго» Тернопільської міської ради (місце знаходження об`єкта - вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль); дозвіл Головного управління Держпраці у Київській області від 28.10.2016 № 2947.16.32 щодо застосування водогрійних котлів; експертна оцінка філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Тернопільській області щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція котельні по вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» від 11.04.2017 № 20-0019- 17/ЕО; експертний звіт філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Тернопільській області щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція котельні по вул. І. Франка, 16 в м. Тернопіль для використання альтернативних видів палива з добудовою виробничого приміщення» від 26.07.2016 № 20-0485-16; Звіт по роботі «Проведення досліджень атмосферного повітря на вміст забруднюючих речовин на межі СЗЗ котельні ТОВ «Тернопільтепло» (вул. І. Франка, 16, м. Тернопіль), виконаний ТОВ НВП «Екос», 2017 рік; сертифікат якості Української інспекції по контролю якості торф`яної продукції і паливних брикетів «Укрінспаливо» серії АА № 00377 від 10.02.2017 щодо брикетів торфових для комунально-побутових потреб; сертифікат відповідності ДГП СВЦОО за № UA.TR.012.С.0186-16 на котли водогрійні твердопаливні типу УТВ виробництва ТОВ «Фірма «Промгазтехнологія»; результати дослідження хімічного складу золи торфу, проведеного науково-дослідницькою лабораторією мінералого-геохімічних досліджень ННІ «Інститут геології» Київського національного університету ім. Т. Шевченка; результати інструментальних замірів забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел, виконаних ПП «Інтер-Еко» від 10.02.2017; протокол аналізу біоматеріалу (торфу) від 27.02.2017, виконаного ТОВ «Євро-Реконструкція»; паспорт ПГТ 400.00.00.00.000 ПС та інструкція по експлуатації ПГТ 400.00.00.00.000 ІЕ на УТВ-3,5 за ТУ У 25.2-30594998- 009:2015, що розроблені ТОВ «Фірма «Промгазтехнологія», м. Фастів-2016; договір № 38 від 16.12.2016 між КП ТМ «Тернопільміськтеплокомуненерго» та ФОП ОСОБА_3 щодо купівлі продажу золи торфу; договір про спільну діяльність від 03.11.2016 між КП «Тернопільміськтеплокомуненерго» Тернопільської міської ради та ТОВ «ТЕРНОПІЛЬТЕПЛО»; довідки Тернопільського обласного центру з гідрометеорології щодо метеорологічних умов та фонових концентрацій від 12.07.2016 № 35.02/03/168 та від 08.07.2016 № 35.09/33/15 відповідно; розрахунок розсіювання забруднюючих речовин; схеми розсіювання забруднюючих речовин; розрахунок очікуваних рівнів шуму; оцінка ризику впливу господарської діяльності на здоров`я населення; оцінка соціального ризику впливу господарської діяльності; генеральний план та ситуаційні схеми із вказаними джерелами впливів на навколишнє середовище; кваліфікаційний сертифікат розробника розділу ОВНС.

За результатами аналітичного опрацювання матеріалів екологічної експертизи здійснена оцінка ризику впливу діяльності ТОВ «Тернопільтепло» на здоров`я населення, оцінка соціального ризику, впливу виробничого шуму, впливу на атмосферне повітря, на водні і земельні ресурси, вплив на флору і фауну та заповідні об`єкти, вплив на соціальне та техногенне середовище, вплив на які визнані як екологічно допустимі.

Окрім цього, з метою недопущення виникнення аварійних ситуацій передбачено ряд організаційно-технічних заходів, спрямованих на ліквідацію виниклої ситуації та недопущення забруднення навколишнього природного середовища (наявність плану локалізації та ліквідації аварійних ситуацій, розробленого та узгодженого у встановленому законодавством порядку, наявність оперативного плану по боротьбі з пожежею, дотримання вимог Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» тощо).

Враховуючи викладене, суд вважає, що при видачі оскаржуваного висновку державної екологічної експертизи матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище Мінприроди врахувало всі наявні відомості про стан екологічної ситуації, що склалася у місці реалізації об`єкта екологічної експертизи, який може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, природних ресурсів, здоров`я людей.

Щодо доводів позивача про неврахування відповідачем при прийнятті спірного висновку думки громадськості, суд вказує наступне.

Згідно з ст. 11 Закону № 45/95-ВР, підготовка висновків екологічної експертизи і прийняття рішень щодо подальшої реалізації (використання, застосування, експлуатації тощо) об`єкта екологічної експертизи здійснюються з урахуванням громадської думки.

Порядок № 771 визначає (якщо інше не встановлено актами законодавства) процедуру залучення громадськості, її представників (представника) до обговорення питань щодо прийняття рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів, виконання яких може спричинити негативний вплив на стан довкілля (далі - рішення). Дія цього Порядку поширюється на центральні та місцеві органи виконавчої влади у частині прийняття ними рішень.

Відповідно до п. 3 Порядку № 771, рішення поділяються на: нормативно-правові акти; висновки державної екологічної експертизи; проекти містобудівної документації на місцевому рівні (генеральні плани населених пунктів, плани зонування та детальні плани територій); плани природоохоронних і ресурсозберігаючих заходів, що фінансуються за рахунок коштів фондів охорони навколишнього природного середовища.

Пунктом 4 цього Порядку передбачено, що громадське обговорення передбачає: інформування громадськості про початок розгляду проекту рішення та можливість узяти в ньому участь; забезпечення доступу громадськості до проекту рішення, документів, на підставі яких приймається таке рішення, та іншої необхідної інформації; надання можливості громадськості подавати пропозиції (зауваження) для врахування під час прийняття рішення (далі - пропозиції (зауваження), брати участь у громадських слуханнях та інших формах громадського обговорення; розгляд поданих пропозицій (зауважень); інформування громадськості про врахування чи відхилення поданих пропозицій (зауважень) із зазначенням підстави; забезпечення ознайомлення громадськості з прийнятим рішенням.

Згідно з пунктами 8 - 10 Порядку № 771, під час підготовки до проведення громадського обговорення його організатор інформує громадськість про: зміст заяви про намір провадити певний вид діяльності; замовника проекту рішення; зміст проекту рішення; процедуру прийняття рішення, зокрема час і місце проведення громадських слухань, уповноважену особу, якій можуть надсилатися пропозиції (зауваження), строки їх подання.

Повідомлення про громадське обговорення розміщується періодично до його завершення в засобах масової інформації або оприлюднюється у спосіб, що забезпечує його доведення до жителів відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Пропозиції (зауваження) подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, протягом строку, передбаченого процедурою громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення. Реєстрація пропозицій (зауважень) здійснюється із зазначенням прізвища, імені та по батькові особи, що їх подала, та її адреси. Особі, що надіслала пропозиції (зауваження) електронною поштою, надсилається повідомлення в електронній формі, що підтверджує факт їх надходження. Юридичні особи подають пропозиції (зауваження) у письмовій чи електронній формі із зазначенням найменування та місцезнаходження. Анонімні пропозиції (зауваження) не розглядаються.

З матеріалів справи вбачається, що в пакеті документів, що надавалися замовником державної екологічної експертизи - ТОВ «Тернопільтепло» до Мінприроди також були наявні докази залучення громадськості до обговорення питання стосовно реконструкції котельні по вул. І.Франка, 16 в м. Тернопіль, а саме: «Заява про наміри»; публікації «Заяви про наміри» у газеті «Моя газета» від 01 серпня 2016 року № 3(490) та «Заяви про екологічні наслідки» в газеті «Тернопіль Вечірній» від 07.09.2016 № 20 (1825); протокол відкритого засідання щодо обговорення намірів відносно планової діяльності ТОВ «Тернопільтепло» у сфері використання альтернативних видів палива від 05 вересня 2016 року; лист Тернопільської міської ради № 785/16 від 03.09.2016 щодо відсутності зауважень та пропозицій громадських організацій та громадян.

Необгрунтованими суд вважає також доводи позивача щодо проведення громадських слухань на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Статуту територіальної громади міста Тернополя та Положення про громадські слухання в місті Тернополі, оскільки правові наслідки таких громадських слухань мають місце під час прийняття рішень органами місцевого самоврядування, у той же час, спеціальним нормативно-правовим актом який регулює питання проведення громадських слухань у спірних правовідносинах є Порядок № 771.

Також суд не приймає до уваги висновок експерта Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз - Голубєва Н.В., складеного за результатами проведеної судової інженерно-технологічної експертизи від 16.03.2018 № 1167/17-23; 227-232/18-23 як доказ протиправності оскаржуваного в цій справі висновку Мінприроди, так як зазначений висновок складений майже через чотири місяця після складення висновку Мінприроди від 22.11.2017 № 7-03/12-24689/10-17, а також оскільки він винесений в рамках кримінального провадження № 0001692 і, відповідно, йому буде надана оцінка в рамках кримінального процесу.

Відповідно до ст. 45 Закону № 45/95-ВР, висновки державної екологічної експертизи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі:

За таких обставин, посилання позивача на неврахування Мінприроди під час прийняття оскаржуваного висновку результатів громадських слухань є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи.

1) порушення вимог законодавства про проведення державної екологічної експертизи;

2) недотримання державних санітарних норм, правил, гігієнічних нормативів, будівельних норм і правил, вимог щодо охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки;

3) неврахування важливих достовірних відомостей про стан екологічної ситуації, що склалася в районі (місці) реалізації об`єкта екологічної експертизи, який може негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, природних ресурсів, здоров`я людей;

4) порушення прав учасників еколого-експертного процесу, якщо це призвело до неправдивого висновку екологічної експертизи.

У ході розгляду цієї справи судом не встановлено, а з матеріалів справи не вбачається, що існує хоча б одна із наведених вище підстав для скасування висновку Мінприроди 22.11.2017 № 7-03/12-24689/10-17.

Також, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Доказів, які б спростовували доводи відповідача, позивач суду не надав.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Керуючись ст. 242, 243, 251, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд м.Києва

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки встановлені статтею 255 КАС України та може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська