Справа № 820/3870/17
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання повернення заяви без розгляду

30 березня 2020 р. справа № 820/3870/17

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Старосєльцева О.В., розглянувши питання наявності правових підстав для відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення по справі за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до Головного Управління Держпраці у Харківській області, третя особи - ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису, -

встановив:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2017р. по справі №820/3870/17 було задоволено адміністративний позов Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до Головного Управління Держпраці у Харківській області, третя особа - ОСОБА_1 шляхом визнання протиправним та скасування припису Головного управління Держпраці у Харківській області № 20-01/4201/1462-1502 від 11.08.2017 року.

Згадане рішення окружного адміністративного суду було залишено без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.02.2018р. та постановою Верховного Суду від 05.03.2020р.

Судами усіх інстанцій були установлені ті обставини, що оскаржене рішення адміністративного органу є протиправним у зв`язку із порушенням процедури реалізації владних управлінських функцій (а саме: відсутністю повідомлення про інспекційне відвідування).

При цьому, Верховним Судом указано, що ця обставина не була спростована скаржниками ані під час розгляду цієї справи в судах першої та апеляційної інстанцій, ані в касаційній скарзі.

Окрім того, Верховний Суд визнав правильним висновки судів попередніх інстанцій про те, що Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області у день звільнення працівника були вчинені всі залежні від нього дії правового характеру, спрямовані на проведення повного розрахунку з працівником у день звільнення, і порушення такого терміну відбулось із причин, незалежних від дій позивача.

10.03.2020р. ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із заявою про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, в якій просив суд: 1) скасувати постанову Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2017р. у адміністративній справі № 820/3870/17 у повному обсязі; 2) ухвалити нову постанову у справі №820/3870/17, якою у задоволенні позову Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській, Донецькій та Луганській областях до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправним та скасування припису від 11.08.2017р. відмовити повністю.

Ухвалою суду від 13.03.2020р. означену заяву було залишенню без руху з підстав невідповідності вимогам ст. 64 КАС України.

19.03.2020р. ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків, а саме: подано заяву про поновлення строків звернення до суду та заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Вирішуючи питання наявності правових підстав для відкриття провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та можливості поновлення строків звернення до суду, суддя зазначає наступне.

Згідно п.1 ч.2 ст.363 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Порядок і строк подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами врегульовано статтею 363 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до пункту 1 частини першої якої, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Подаючи згадану вище заяву, ОСОБА_1 у якості нововиявленої обставини посилається на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.12.2019р. по справі №520/10125/19.

Цим рішенням було задоволено позов ОСОБА_1 до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області. Стягнуто з Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату у вигляді компенсації втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати за період з квітня 2016 року по листопад 2016 року включно. Стягнуто з Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп.

Суддею виявлено, що згідно з відомостями Офіційного сайту "Єдиний державний реєстр судових рішень" рішення по справі № 520/10125/19 набрало законної сили 03.01.2020р.

Між тим, ОСОБА_1 подав заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами безпосередньо до суду лише 10.03.2020р.

Тобто, має місце випадок пропуску тридцятиденний строку звернення до адміністративного суду із заявою про перегляд судового рішення за виключними обставинами, який встановлений ст.363 КАС України.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, ОСОБА_1 пов`язує початок перебігу процесуального строку із подією фактичного виконання рішення суду по справі №520/10125/19.

Так, заявник посилається на те, що листом РВ ФДМУ по Харківській, Донецькій та Луганській областях від 31.01.2020р. №20-02-00728 (який надійшов поштою 10.02.2020р.) відбулось сповіщення про переказ суми коштів на персональну картку АТ КБ ПриватБанк.

Тобто, лише з 10.02.2020р. (за твердженням ОСОБА_1 ) з моменту отримання листа РВ ФДМУ по Харківській, Донецькій та Луганській областях від 31.01.2020 року № 20-02-00728 розпочинається початок відліку часу для звернення з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Інших обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 не наводить.

Суддя змушений не погодитись з міркуваннями ОСОБА_1 , адже з АІС "Діловодство спеціалізованого суду" чітко та однозначно слідує, що ще 03.12.2019р. ОСОБА_1 була подана заява про видачу копії рішення суду, 05.12.2019р. ОСОБА_1 була подана заява про винесення додаткового рішення, а 16.01.2020р. ОСОБА_1 була подана заява про отримання виконавчого листа з виконання рішення від 02.12.2019р. по справі №520/10125/19.

Наведене засвідчує, що ОСОБА_1 постійно цікавився як станом і результатом вирішення спору по суті, так і станом виконання постановленого судового акту.

Це підтверджується і змістом ухвали суду від 12.12.2019р. по справі №520/10125/19, де зазначено, що ОСОБА_1 подав до суду заяву, відповідно до якої просив постановити ухвалу про звернення до негайного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.12.2019р. у адміністративній справі №520/10125/19 у межах суми стягнення за один місяць. В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, що резолютивна частина рішення по справі не містить вказівки про негайне виконання судового рішення, поряд із тим, в силу приписів статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України воно має бути звернуто відповідною ухвалою суду за заявою позивача.

Отже, суддя приходить до висновку, що заявник був обізнаний зі змістом судового рішення по справі №520/10125/19 ще 05.12.2019р., а відтак, не міг бути необізнаним із подією набрання рішенням законної сили 03.01.2020р., бо подавав заяву про видачу виконавчого листа саме за цим рішенням суду.

Суддя зазначає, що поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, а натомість пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами. Суддя висловлює усвідомлення того, що на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні, а тому питання з приводу визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду полишено законодавцем на розсуд суду.

Дотримання строку звернення з позовом є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Так, частиною 1 статті 6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод" передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Суддя повторює, що з АІС "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду 05.12.2019 року з заявою про винесення додаткового рішення Харківським окружним адміністративним судом по справі № 520/10125/19.

Ухвалою від 12.12.2019 року по справі № 520/10125/19 задоволено заяву ОСОБА_1 про звернення рішення до негайного виконання.

Згідно відомостей з офіційного сайту "Єдиний державний реєстр судових рішень", ухвала в межах справи № 520/10125/19 набрала законної сили 12.12.2019р.

Частиною 4 ст.78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Між тим, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (а саме: з підстави винесення рішення по справі №520/10125/19) ОСОБА_1 звернувся до суду лише 10.03.2020р., хоча відповідне рішення суду набрало законної сили ще 03.01.2020р. і заявник не міг не знати про цю обставину з огляду на отримання виконавчого листа.

Отже, ОСОБА_1 пропустив установлений п.1 ч.1 ст.363 КАС України строк у тридцять днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Суддя вважає, що п.1 ч.1 ст.363 КАС України пов`язує відлік строків звернення до суду з подією обізнаності особи з існуванням істотних для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а не з подією фактичного виконання рішення суду в іншій справі.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновків про необґрунтованість поданої ОСОБА_1 заяви про поновлення строку звернення до суду, у зв`язку з чим подане клопотання підлягає відхиленню судом.

Згідно з ч.4 ст.366 КАС України крім випадків, визначених ст.169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого ч.1 ст.363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.

За таких обставин, заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2017р. по справі №820/3870/17/18 слід повернути без розгляду.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 122, 123, 169, 256, 293, 294, 295, 297 361, 363, 364, 366 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2017р. по справі № 820/3870/17 - залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду 28.11.2017р. по справі №820/3870/17 - повернути заявникові без розгляду.

Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення); набирає законної сили негайно після підписання.

Суддя Старосєльцева О.В.