Справа № 1.380.2019.006203
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.006203
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П., за участю секретаря судового засідання Гордійчук Г.В., представниці позивачки Вощепинець А.І., представника відповідача-1 Рихвицького Р.А., відповідачки-3 Хар М.І., третьої особи ОСОБА_1 , представника третьої особи Соколовського І.С., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федіва Романа Миколайовича, головного інспектора будівельного нагляду відділу за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Хар Марти Іванівни, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради, ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федіва Романа Миколайовича, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України у Львівській області Хар Марти Іванівни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/1 «Про скасування будівельного паспорту № БП-089-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.;

- визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/2 «Про скасування будівельного паспорту № БП-090-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.;

- визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/З «Про скасування будівельного паспорту № БП-091-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.;

- визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/4 «Про скасування будівельного паспорту № БП-092-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.

Також просила залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради.

В обґрунтування заявлених позовних вимог вказала, що висновки відповідачів, зроблені ними в ході позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не відповідають фактичним обставинам справи, а оскаржувані рішення є протиправними. Зокрема зазначає, що при прийнятті рішень інспектори не розібралися в різниці між індивідуальними одноквартирними житловими будинками, що примикають (приблоковуються) один до одного і багатоквартирним будинком зблокованого типу. Вважає, що спроектовані позивачкою будинки відповідають даному в ДБН визначенню «одноквартирний житловий будинок індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку».

Ухвалою суду від 02.12.2019 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради.

У підготовчому засіданні 24.12.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 28.01.2020 відмовлено у задоволенні клопотання позивачки про витребування доказів у справі.

Ухвалою суду від 18.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

22.12.2019 за вх. № 49453 на адресу суду надійшов відзив на позов, у якому відповідачі вказують, що видача замовнику ОСОБА_2 чотирьох будівельних паспортів на забудову суміжних земельних ділянок зблокованими будинками порушує вимоги пунктів 2.9 та 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженої наказом Мінрегіону від 05.07.2011 № 103. Посадові особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, приймаючи рішення про скасування будівельних паспортів діяли у суворій відповідності до вимог законодавства України, позивачем не спростовано виявлених порушень. Відтак просять у задоволенні позову відмовити.

Третя особа ОСОБА_1 надав письмові пояснення щодо позову (вх. № 4503 від 28.01.2020). Згідно пояснень вважає позов ОСОБА_2 необґрунтованим з тих підстав, що скасовані будівельні паспорти було видано позивачці саме для будівництва індивідуального житлового будинку (а не будь-якого іншого типу) як об`єкта будівництва. Посилання позивачки на те, що до індивідуальних житлових будинків належать також й блоковані будинки вважає безпідставним та таким, що лише вказує на намагання позивачки у подібний спосіб легалізувати будівництво, що суперечить будівельним паспортам. Відтак вважає, що оскаржувані рішення прийняті відповідачами у відповідності до діючих норм законодавства, тому просить адміністративний позов залишити без задоволення.

14.02.2020 за вх. № 8436 позивачка подала відповідь на відзив та відповідь на пояснення третьої особи (вх. №8427). Зазначає, що відзив не дає відповіді в чому полягає порушення Управлінням архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», натомість в ньому йдеться про порушення позивачкою ДБН, які ще не набули чинності. Щодо пояснення третьої особи, то вважає що рішення, надане третьою особою в якості прикладу судової практики в подібній категорії справ, не є рішенням подібним з предметом розгляду у справі, що розглядається Львівським окружним адміністративним судом.

У судовому засіданні представниця позивачки заявлені позовні вимоги підтримала та просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача-1 та відповідачка-3 щодо позову заперечили з підстав, наведених у відзиві та просили у його задоволенні відмовити в повному обсязі.

Третя особа ОСОБА_1 та його представник щодо задоволення позову також заперечили з підстав, вказаних у письмових поясненнях.

Відповідач-2 Федів Роман ОСОБА_3 та третя особа Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради у судове засідання не прибули, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Третя особа подала клопотання (вх. № 14584 від 17.03.2020), у якому у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності представника просить відкласти розгляд справи. У зв`язку з тим, що явка відповідача-2 та третьої особи у судове засідання обов`язковою судом не визнавалася, їхня неявка не перешкоджає розгляду справи, суд, відповідно до ст. 205 КАС України вважає за можливе провести розгляд справи без їхньої участі.

Суд заслухав вступне слово сторін, дослідив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та встановив таке.

19.04.2019 ОСОБА_2 звернулася до Управління архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради із чотирма заявами про отримання будівельних паспортів (Т. 1 а.с. 21-28, 32-38, 42-49, 53-60).

20.06.2019 на підставі отриманих документів Управлінням архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради замовнику ОСОБА_2 видано:

- будівельний паспорт № БП-089-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :07:007:0165) (Т. 1 а.с. 18-20);

- будівельний паспорт № БП-090-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :07:007:0163) (Т. 1 а.с. 29-31);

- будівельний паспорт № БП-091-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :07:007:0165) (Т. 1 а.с. 39-41);

- будівельний паспорт № БП-092-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :07:007:0165) (Т. 1 а.с. 50-52).

Кожна із земельних ділянок, відповідно до витягів з Державного земельного кадастру від 05.12.2018 та Інформації від 15.04.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно має цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» (Т. 1 а.с. 69-84).

На підставі зазначених будівельних паспортів позивачка подала повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельних паспортів, які були зареєстровані Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 30.07.2019 за №№ ЛВ 80, ЛВ 93, ЛВ 18, ЛВ 42. (Т. 1 а.с. 61-68).

12.09.2019 за вх. № 1013/19/4-892 на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області надійшла заява ОСОБА_1 (Т. 1 а.с. 138) щодо скасування будівельних паспортів, виданих позивачці.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Романом Миколайовичем та головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Хар Мартою Іванівною, на підставі Наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Про проведення позапланової перевірки» від 02.10.2019 № 1104 (Т. 1 а.с. 144) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.10.2019 № 60-мб (Т. 1 а.с. 85-86), згідно якого встановлено, що видача замовнику ОСОБА_2 чотирьох будівельних паспортів на забудову суміжних земельних ділянок зблокованими будинками порушує вимоги ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вимоги п. 2.9 та п. 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіону від 05.07.2011 № 103.

На підставі цього Акту перевірки головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І. 17.10.2019 прийнято:

- Рішення № 60-мб/1 «Про скасування будівельного паспорту № БП-089-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 » ( АДРЕСА_2 . 1 а.с. 13);

- Рішення № 60-мб/2 «Про скасування будівельного паспорту № БП-090-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 » ( АДРЕСА_2 . 1 а.с. 14);

- Рішення № 60-мб/З «Про скасування будівельного паспорту № БП-091-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 » ( АДРЕСА_2 . 1 а.с. 13);

- Рішення № 60-мб/4 «Про скасування будівельного паспорту № БП-092-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 » ( АДРЕСА_2 . 1 а.с. 13).

Вказані рішення є предметом розгляду цій адміністративній справі.

Надаючи оцінку встановленим обставинам, суд виходить із такого.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з положеннями частини 1 статті 41-1 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною 2 статті 41-1 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини 3 статті 41-1 Закону № 3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Частиною 4 статті 41-1 Закону № 3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Як вбачається з оскаржуваних рішень, такі прийняті відповідачами з тих підстав, що в ході проведення позапланової перевірки встановлено порушення ст. 27 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктів 2.9 та 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103.

Разом з тим, суд звертає увагу, що з тексту оскаржуваних рішень не вбачається в чому саме полягає недотримання позивачкою ДБН № В.2.2-15-2005.

Також суд акцентує увагу на тому, що будинки, які будуть збудовані на земельних ділянках, належних позивачці на праві приватної власності і на які видано будівельні паспорти, заплановані окремими, автономними, згідно ескізів наміру забудови не матимуть спільних приміщень, конструктивних елементів, комунікацій, по кожному із чотирьох будинків окремо розроблено технічні умови приєднання до газорозподільної системи та інших міських мереж.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Згідно із ч. 2 ст. 27 Закону № 3038-VI будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно зі статтею 36 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

На виконання статті 27 вказаного Закону наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 5 липня 2011 року було затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пункту 2.1 цього Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із пунктом 2.9 Порядку № 103 до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

В силу пункту 2.10 Прядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури (пункт 2.12 Порядку № 103).

Таким чином, будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво.

Разом з цим, будівельний паспорт не надає замовнику право на виконання підготовчих робіт та будівельних робіт, оскільки право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт набувається на підставі поданого до уповноваженого органу повідомлення.

За встановлених у справі обставин, будівельні паспорти, замовником яких була ОСОБА_2 , вичерпали свою дію шляхом реєстрації 30.07.2019 повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельних паспортів.

Крім того, з системного аналізу положень Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року №103, випливає висновок про те, уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб`єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорту, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (в тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Як встановлено судом, для отримання будівельного паспорту позивачкою було надано пакет документів відповідно до вимог вищезазначеного Порядку № 103 та отримано будівельні паспорти з вимогами до забудови земельної ділянки, на підставі яких зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, внаслідок чого у позивачки відповідно до статті 33 Закону № 3038-VI виникли законні підстави для виконання будівельних робіт.

Отримуючи документи для забудови земельної ділянки, позивачка не мала застережень чи обтяжень, встановлених уповноваженим органом чи законодавством України. Позивачкою виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для забудови відповідно до діючого законодавства, а будь-яких зауважень на час реєстрації повідомлень про початок будівельних робіт з боку уповноважених органів не було.

Вирішуючи спір, суд враховує, що скасування будівельного паспорта не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011.

Крім того, згідно з п. 32 Порядку № 698, якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду, в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, входить проведення позапланових перевірок об`єктів нагляду на предмет відповідності їх рішень вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та, у разі виявлення порушень об`єктами нагляду цих вимог, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих ними рішень.

Аналогічний правовий висновок викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 823/1089/18.

В той же час, будівельні паспорти від 20.06.2019 № БП-089-2019, № БП-090-2019, № БП-091-2019, № БП-092-2019 не є рішеннями об`єкту нагляду, так як визначають комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального житлового будинку.

В спірних правовідносинах рішенням суб`єкта владних повноважень є реєстрація Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 30 липня 2019 року за №№ ЛВ 80, ЛВ 93, ЛВ 18, ЛВ 42 повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі зазначених будівельних паспортів.

Враховуючи наведене, суд критично оцінює доводи третьої особи та дійшов висновку, що оскаржувані рішення №№60-мб/1, 60-мб/2, 60-мб/3, 60-мб/4 від 17.10.2019 про скасування будівельних паспортів є протиправними та їх слід скасувати.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі встановлених в судовому засіданні обставин, суд дійшов висновку про те, що при винесенні рішень про скасування будівельних паспортів, виданих позивачці, відповідачі діяли всупереч чинному законодавству.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені позивачкою судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 3073,60 грн. підлягають стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 263, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/1 «Про скасування будівельного паспорту № БП-089-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.

3. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/2 «Про скасування будівельного паспорту № БП-090-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.

4. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/З «Про скасування будівельного паспорту № БП-091-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.

5. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 60-мб/4 «Про скасування будівельного паспорту № БП-092-2019 від 20.06.2019 на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », прийняте 17.10.2019 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Федівим Р.М. та Хар М.І.

6. Стягнути на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 3073 (три тисячі сімдесят три) гривні 60 (шістдесят) копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 27.03.2020.

Суддя Р.П. Качур