Справа № 520/4057/2020
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2020-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 березня 2020 р. № 520/4057/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною і незаконною та скасувати постанову заступника начальника Головного управління Держпраці у Харківській області Петренко О.М. про накладення штрафу уповноваженими особами №ХКЗ37/91/291/НД/АВТД-ФС від 17.01.2019 відносно ФОП " ОСОБА_1 " ІПН: НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивач додав клопотання про відстрочення сплати судового збору, у якому просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття адміністративного позову до свого провадження. Зазначає, що є інвалідом ІІІ групи та не мав фізичної можливості захищати свої права передбачені Конституцією України.

Суддя при вирішенні відповідного клопотання виходив з наступного.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що вказана позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до ч. 1 ст. 3 Закон України "Про судовий збір", а особа, яка звернулася з нею до суду, не належить до суб`єктів, яким згідно з нормами ст. 5 Закон України "Про судовий збір" встановлені пільги щодо його сплати.

Відповідно до статті 133 КАС України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може відстрочити сплату судового збору, є майновий стан сторони. Жодної іншої підстави для постановлення судом ухвали про відстрочення сплати судового збору ні Закон України "Про судовий збір", ні КАС України не передбачають.

Водночас, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Належним документом про отримані доходи фізичної особи-підприємця є, зокрема, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, відповідно до: податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, форма № 1ДФ; податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи - підприємця; податкової декларації про майновий стан і доходи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, оскільки до матеріалів адміністративного позову не додано доказів за яких би суд міг оцінити майновий стан фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Таким чином, за подачу даного адміністративного позову позивачу слід сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру (скасування постанови на суму 223380,00 грн).

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою-підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ставка судового збору за подання зазначеного позову становить 2233,80 грн.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що оскаржувана постанова винесена відповідачем 17.01.2019. Позивач звернувся до суду 25.03.2020.

Відтак, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України.

Позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

За змістом заяви, поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом мотивує фактично тим, що він про оскаржувану постанову дізнався лише на початку 2020 року, коли було заблоковано банківську картку на отримання пенсії. Також зазначає, що є інвалідом ІІІ групи та посилається на додані до позовної заяви копії медичних довідок за період хвороби з 2015

року по 2020 рік.

Проте, відповідно до наданих довідок, обстеження та лікування позивача мало періодичний характер та не підтверджує відсутність фізичної можливості звернутись за захистом своїх прав з моменту винесення спірної постанови.

Матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем постанови від №ХКЗ37/91/291/НД/АВТД-ФС від 17.01.2019 відносно ФОП " ОСОБА_1 ", що надало б змогу суду визначити момент коли позивач дізнався про порушене право.

Поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Разом з тим, зазначені позивачем у позовній заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є суб`єктивними обставинами, а тому не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд приходить до висновку, що вказані у заяві про поновлення строку для звернення до суду підстави пропуску строку є неповажними, оскільки підтверджують неможливість звернення позивача до суду лише у короткі проміжки часу та не підтверджують об`єктивно непереборний характер обставин, що склались.

Позивач не надав жодного доказу на підтвердження того факту, що дізнався про порушене право лише у січні 2020 року.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду:

- оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 2233,80 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, за наступними реквізитами: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код 37999628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, рахунок UA4020011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд";

- вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, а також надати докази на підтвердження поважності причин його пропуску, докази отримання оскаржуваної постанови або докази, що підтверджують момент коли позивач дізнався про порушене право.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

Заяву позивача про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Визнати причини пропуску строку звернення позивача до адміністративного суду - неповажними.

Заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 2233,80 грн.; вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, а також надати докази на підтвердження поважності причин його пропуску, докази отримання оскаржуваної постанови або докази, що підтверджують момент коли позивач дізнався про порушене право.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Тітов