Справа № 160/9484/19
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
30 березня 2020 року м. Дніпросправа № 160/9484/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Іванов С.М. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року в адміністративній справі №160/9484/19 за позовом ОСОБА_1 до начальника Тернівського відділення поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області Шульги Анатолія Вікторовича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року відмовлено у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 .
ОСОБА_1 , не погодившись з ухвалою суду, звернувся до суду з апеляційною скаргою у даній справі.
Вказана апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.295 КАС України.
За загальними правилами у відповідності до приписів ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Оскаржувана ухвала винесена Дніпропетровським окружним адміністративним судом 04.12.2019 року.
Таким чином, п`ятнадцятиденний строк на оскарження ухвали суду першої інстанції сплинув 19.12.2019 року.
Відповідно до копії конверту, яким апеляційна скарга була надіслана до суду першої інстанції, остання була подана до відділу поштового зв`язку 13.03.2020 року, тобто з пропуском строку, встановленого ст. 295 КАС України.
Також, ОСОБА_1 було подано заяву про поновлення строку на подання апеляційної скарги, яка обгрунтована посиланням на часті хвороби останнього та того, що первісна апеляційна скарга була подана у строки, встановлені КАС України, проте повернута з підстав несплати судового збору. Зауважено, що при попередньому зверненні, позивач копію ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху, не отримував.
Розглянувши вказану заяву, приходжу до висновку про безпідставність та необґрунтованість останньої, з огляду на наступне.
Суд зазначає, що поважними причинами для поновлення строку на подання апеляційної скарги визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Необхідно зазначити, що пропуск строку на подання апеляційної скарги, з огляду на своєчасне звернення з апеляційною скаргою та повернення останньої судом апеляційної інстанції з підстав несплати судового збору, за відсутності поважних підстав для звільнення або відстрочення сплати судового збору, не може бути поважною підставою для поновлення строку на подання апеляційної скарги.
Поряд з вказаним, слід зазначити, що частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Положення частини 8 статті 196 КАС України встановлюють, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
З аналізу зазначених правових норм вбачається про можливість повторного подання апеляційної скарги лише в межах строку на апеляційне оскарження судового рішення.
При цьому на момент подачі повторної апеляційної скарги оскаржуване рішення набрало законної сили, у зв`язку з чим заявник апеляційної скарги має навести чіткі та обґрунтовані поважні причини пропуску ними строку на апеляційне оскарження рішення суду, які б виправдовували втручання у принцип res judicata (принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами).
Відтак, зазначені позивачем обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необгрунтованим та безпідставними, а тому останні не можуть свідчити про поважність причин його пропуску.
Окрім того, посилання позивача на часті його хвороби та неможливість своєчасного і належного подання апеляційної скарги по даній справі вважаю необгрунтованими, оскільки жодних доказів на підтвердження наведених обставин, останнім до суду подано не було.
Також, посилання позивача на неотримання, при попередньому зверненні, ухвали суду апеляційної інстанції про залишення його апеляційної скарги без руху, вважаю необгрунтованими, оскільки відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення, ухвала Третього аеляційного адміністративного суду від 17.01.2020 року, якою апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 року була залишена без руху (при первинному зверненні), була отримана позивачем 04.02.2020 року, що спростовує доводи останнього стосовно його необізнаності про наведені обставини.
Також, п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», становить 2102.00 грн.
У відповідності до підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду судовий збір встановлюється у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, враховуючи те, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становив 2102.00 грн., то судовий збір за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду становить 2102.00 грн.
Стосовно поданої позивачем заяви про звільнення від сплати судового збору, яка обґрунтована посиланням на перебування останнього у скрутному фінансовому становищі, вважаю за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Приписи ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлюють, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Як вбачається з матеріалів справи, до заяви про звільнення від сплати судового збору позивачем була долучена довідка Тернівського УПСЗН м. Кривий Ріг від 03.02.2020 року № 1154 про те, що розмір щомісячної компенсаційної виплати непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю І групи за період з лютого 2018 року по січень 2020 року склав 770.39 грн.
Разом із цим, вказана довідка не дає підстав вважати, що зазначена сума є єдиним джерелом доходу скаржника, оскільки не містить відомостей про майновий стан заявника, який може мати інші джерела доходу на момент подання апеляційної скарги.
Інших доказів, які б підтверджували факт перебування позивача у скрутному матеріальному становищі, останній не надав.
Вказані правові висновки також відповідають правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 06.03.2019 року по справі № 215/4774/18.
Таким чином, оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат (скрутного матеріального стану), підстави для звільнення останнього від сплати судового збору відсутні.
Отже, позивач під час звернення до суду апеляційної інстанції повинен був сплатити судовий збір у розмірі 2102.00 грн.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
На підставі викладеного, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та надати особі, яка звернулась з апеляційною скаргою, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.
Керуючись ст. 298 КАС України, суддя,-
Визнати неповажними підстави пропуску строку апеляційного оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 року у справі № 160/9484/19, наведені ОСОБА_1 в поданій заяві.
В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року в адміністративній справі №160/9484/19 - залишити без руху.
Надати десятиденний строк з дати отримання цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду:
- клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних підстав такого пропуску, якщо такі є;
- документу про сплату судового збору у розмірі та порядку, передбаченому чинним законодавством.
Судовий збір сплатити за такими реквізитами:
- Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37989274;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030101;
Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя: С.М. Іванов