Справа № 240/4855/20
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
01 квітня 2020 року м. Житомир справа №240/4855/20
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа: Військова частина НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:
- визнати позивача учасником бойових дій;
- визнати протиправною бездіяльність Міністерства оборони України щодо не надання позивача статусу учасника бойових дій, не розгляду документів позивача щодо надання позивачу такого статусу у відповідності до положень Порядку надання статусу учасника бойових дій особам, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 413,
- зобов`язати Міністерство оборони України розглянути документи щодо надання позивачу статусу учасника бойових дій та зобов`язати його видати відповідне посвідчення.
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Проте, в порушення ч.1 ст.5 КАС України, в пункті другому прохальної частини позовної заяви позивач просить визнати його учасником бойових дій, що не відповідає чіткому переліку можливих способів захисту прав позивачів.
З огляду на викладене, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги у відповідності до ч.1 ст.5 КАС України.
Крім того, відповідно до пунктів 4, 5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Пунктом 9 ч.1 ст. 4 КАС України передбачено, що відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Так, ОСОБА_1 в позовній заяві зазначено відповідачем Міністерство оборони України.
У позовній заяві вказано, що позивачу повідомлено у військовій частині, що всі матеріали службового розслідування були направлені до оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " і вище до відповідних інстанцій Міністерства оборони України.
В свою чергу, позивачем не надано жодних доказів надіслання (передання) до Міністерства оборони України відповідного пакету документів щодо надання йому статусу учасника бойових дій, які б свідчили про не розгляд Міністерством таких документів.
З огляду на викладене, позивачу необхідно надати докази надіслання (передання) до Міністерства оборони України відповідного пакету документів щодо надання йому статусу учасника бойових дій, які б свідчили про не розгляд Міністерством таких документів, тобто обґрунтувати що саме Міністерство порушує права позивача, або уточнити коло учасників справи та вимоги.
Також, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами
Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч.1,2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Як встановлено зі змісту позовної заяви, позивач фактично оскаржує бездіяльність щодо надання йому статусу учасника бойових дій.
З матеріалів справи встановлено, що відповідно до витягу з наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №717 від 06.04.2019, зокрема, визнано факт участі в бойових діях старшого лейтенанта ОСОБА_1 та для вирішення питання про надання старшому лейтенанту ОСОБА_1 статусу бойових дій копію матеріалів службового розслідування направлено за належністю.
Тобто, строк для оскарження вказаної бездіяльності щодо ненадання позивачу статусу бойових дій (чи не розгляду такого питання) закінчився в кінці листопада 2019 року (з урахуванням часу, встановленого для розгляду матеріалів).
Проте, відповідно до штемпелю вхідної кореспонденції Житомирського окружного адміністративного суду вказаний позов ОСОБА_1 подав до суду лише 26.03.2020, тобто, з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.
Клопотання про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску позивачем не подано.
Що стосується звернення 02.01.2020 позивача із заявою до командира Військової частини НОМЕР_1 , то вона не свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду, а лише є підтвердженням вжиття позивачем заходів для отримання інформації щодо результатів розгляду матеріалів після спливу встановлених строків.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- позовної заяви (уточненої) із зазначенням належного кола учасників справи та (або) викласти зміст позовних вимог щодо належного відповідачау відповідності ч. 1 статті 5 КАС України;
- належним чином завірених копій доказів надіслання (передання) до Міністерства оборони України відповідного пакету документів щодо надання позивачу статусу учасника бойових дій, які б свідчили, що дані матеріали дійсно перебували на розгляді Міністерства або уточнити коло учасників справи та вимог;
- клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин його пропуску.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шуляк