Справа № 360/1252/20
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2020-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 березня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/1252/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради, колишнього секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови Ткачука Вячеслава Петровича про визнання незаконними дій, визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сєвєродонецької міської ради (далі Сєвєродонецька міська рада, відповідач 1), колишнього секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови Ткачука Вячеслава Петровича (далі секретар міської ради, виконуючий обов`язки міського голови Ткачук В.П., відповідач 2) про визнання незаконними дій, визнання протиправними та скасування рішень.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Позивачем визначено у якості відповідача - колишнього секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови Ткачука Вячеслава Петровича.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців від 30.03.2020 № секретарем Сєвєродонецької міської ради, виконуючим обов`язки міського голови є Ткачук Вячеслав Петрович. Вказана інформація також наявна на офіційному веб-сайті Сєвєродонецької міської ради (https://sed-rada.gov.ua/miska-rada/kerivnictvo-sievierodoneckoyi-miskoyi-radi).

При цьому, позивачем до матеріалів позовної заяви не надано доказів в підтвердження того, що ОСОБА_2 станом на час звернення до суду з даним позовом, не являється секретарем Сєвєродонецької міської ради.

У зв`язку з чим суддя пропонує позивачу уточнити найменування відповідача 2.

Крім того, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд: визнати незаконними дії з відкриття 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради та проведення 13.03.2020 засідання 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, позивачем не конкретизовано позовні вимоги та не зазначено дії якого з відповідачів слід визнати незаконними щодо відкриття 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради та проведення 13.03.2020 засідання 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради.

У зв`язку з чим суддя пропонує позивачу привести у відповідність зміст позовних вимог на виконання пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Також з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем не конкретизовано позовні вимоги в частині визнання неправомірними (незаконними) та скасування рішень, прийнятих на засіданні 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради.

Так, позивачем не зазначено які саме рішення 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради, прийняті на засіданні 13.03.2020, слід визнати неправомірними (незаконними) та скасувати.

Крім того, вивченням змісту позовної заяви, суддею встановлено, що позивачем самостійно зазначено таке.

13.03.2020 на засіданні 78-ої (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради прийняті рішення нормативного та ненормативного характеру у кількості 131 рішення, з яких: рішення пов`язані з вирішенням земельних питань 89; рішення пов`язані з вирішенням питань майнового характеру 9; рішення пов`язані з використанням бюджетних коштів - 10; інші - 23.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Тобто, даною нормою визначено право особи на звернення до адміністративного суду, якщо, зокрема, рішеннями суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень або визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень. Відтак дана норма виокремлює види способу захисту порушених прав позивача.

Згідно частини першої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 1 частини четвертої цієї статті визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Главою 11 розділом 1 КАС України визначено порядок розгляду окремих категорій складних справ.

Статтею 264 КАС України закріплено особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень.

Так, згідно пункту 2 частини першої статті 264 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.

Тобто, даною нормою визначено, що ці правила поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили, зокрема, нормативно-правових органів місцевого самоврядування.

Положеннями частин третьої сьомої цієї статті встановлено, що нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності. У разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов`язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи. Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом. Якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи. Скарги на судові рішення в цій справі заінтересованих осіб, якщо вони не брали участі у справі, залишаються без розгляду. Адміністративна справа щодо оскарження нормативно-правових актів вирішується за правилами загального позовного провадження. Суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності, у разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов`язує відповідача не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання опублікувати оголошення у офіційному виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. При цьому, адміністративна справа щодо оскарження нормативно-правових актів вирішується за правилами загального позовного провадження, за наслідками розгляду якої суд може прийняти рішення про визнання нормативно-правового акту протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Статтею 265 КАС України закріплено наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним.

Так, згідно частин першої третьої цієї статті резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили. Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду. Позов про оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині, розглядається судом за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, даними нормами чітко визначено порядок та особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів місцевого самоврядування, також закріплено наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним.

Згідно частини першої статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (пункти 1,2 частина друга статті 245 КАС України).

Частиною третьою цієї статті визначено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Тобто, статтею 245 КАС України чітко визначено які саме рішення у разі задоволення позову суд може прийняти.

Таким чином, суддею з`ясовано, що позивачем самостійно у позовній заяві зазначено, що на засіданні 78 (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради прийняті рішення нормативного та ненормативного характеру у кількості 131 рішення, з яких: рішення пов`язані з вирішенням земельних питань 89; рішення пов`язані з вирішенням питань майнового характеру 9; рішення пов`язані з використанням бюджетних коштів - 10; інші 23, проте позивачем зовсім не вказано які саме з рішень, прийнятих на даній сесії ради, є нормативно-правовими актами органу місцевого самоврядування, а які є актами індивідуальної дії.

Оскільки нормами КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, розгляд яких проводиться з урахуванням особливостей окремих категорій складних справ, визначених статтей 264 КАС України, суддя пропонує позивачу привести зміст позовних вимог у відповідність із приписами наведених норм права, з належним обґрунтуванням позовних вимог.

Також, вивченням змісту позовної заяви суддею з`ясовано, що позивач є депутатом Сєвєродонецької міської ради VII скликання.

Як вже зазначалося раніше, 13.03.2020 відбулась 78 (позачергова) сесія Сєвєродонецької міської ради, на пленарному засіданні якої прийняті рішення нормативного та ненормативного характеру у кількості 131 рішення, з яких: рішення пов`язані з вирішенням земельних питань 89; рішення пов`язані з вирішенням питань майнового характеру 9; рішення пов`язані з використанням бюджетних коштів - 10; інші - 23.

Позивач вважає, що розпорядження ОСОБА_2 , як виконуючого обов`язки міського голови від 13.03.2020 про скликання 78-ї (позачергової) сесії Сєвєродонецької міської ради скликання, є протиправним, неповноважна сесія скликана, організована та проведена у нелегітимний спосіб, а усі прийнятті на неповноважній сесії рішення за участі осіб, які не мали повноваження депутатів ради, є недійсними та мають бути зупинені та визнані протиправними і скасовані з огляду на таке.

17.02.2020 Сєвєродонецькою міською виборчою комісією повідомлено Сєвєродонецьку міську раду про припинення повноважень депутатів Сєвєродонецької міської ради VII скликання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відповідно до рішення вищого керівного органу політичної партії Наш край та 12.03.2020 повідомлено про припинення 10.03.2020 повноважень депутатів Сєвєродонецької міської ради VІІ скликання Анпілогова Д.В., Буткова І.М., Буткової О.М., Височиної А Ю, ОСОБА_5 Р.В., Войтенко С.А., ОСОБА_6 А., ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , Мєзєнцева Г.В., ОСОБА_11 , ОСОБА_12 Г ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 відповідно до рішення вищого керівного органу політичної партії Опозиційний блок. Таким чином, 18 депутатів із загального складу Сєвєродонецької міської ради відкликано з`їздом вищих керівних органів відповідних політичних партій у відповідності із процедурою відкликання депутатів місцевих рад за народною ініціативою визначеною розділом V Закону України Про статус депутатів місцевих рад.

Сєвєродонецька міська рада та секретар ради, виконуючий обов`язки міського голови Ткачук В.П. були проінформовані про вищезгадані обставини, але не зважаючи на це, провели засідання 78-ої (позачергової) сесії від 13.03.2020.

Відповідно до абзаців 1 та 5 статті першої Закону України Про місцеве самоврядування в Україні територіальна громада - жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр. Представницький орган місцевого самоврядування - виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

Відповідно до частини другої статті 10 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР Про місцеве самоврядування в Україні (далі - Закон № 280/97-ВР) обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Преамбулою Закону України Про статус депутатів місцевих рад від 11 липня 2002 року № 93-IV (далі - Закон № 93-IV) встановлено, що цей Закон відповідно до Конституції України, Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, інших законів України визначає правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлює гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради.

Частиною другою статті 2 Закону № 93-IV передбачено, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 11 Закону № 93-IV у виборчому окрузі депутат місцевої ради має право: 1) офіційно представляти виборців свого виборчого округу та інтереси територіальної громади в місцевих органах виконавчої влади, відповідних органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах і організаціях незалежно від форми власності з питань, що належать до відання органів місцевого самоврядування відповідного рівня; 2) брати участь з правом дорадчого голосу у засіданнях інших місцевих рад та їх органів, загальних зборах громадян за місцем проживання, засіданнях органів самоорганізації населення, що проводяться в межах території його виборчого округу; 3) порушувати перед органами і організаціями, передбаченими пунктом 1 частини першої цієї статті, та їх посадовими особами, а також керівниками правоохоронних та контролюючих органів питання, що зачіпають інтереси виборців, та вимагати їх вирішення; 4) доступу до засобів масової інформації комунальної форми власності з метою оприлюднення результатів власної депутатської діяльності та інформування про роботу ради в порядку, встановленому відповідною радою; 5) вносити на розгляд органів і організацій, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, та їх посадових осіб пропозиції з питань, пов`язаних з його депутатськими повноваженнями у виборчому окрузі відповідно до закону, брати участь у їх розгляді.

При здійсненні депутатських повноважень депутат місцевої ради має також право: 1) на депутатське звернення, депутатський запит, депутатське запитання; 2) на невідкладний прийом; 3) вимагати усунення порушень законності і встановлення правового порядку.

Депутат місцевої ради є відповідальним перед виборцями свого виборчого округу і їм підзвітним. У своїй роботі у виборчому окрузі взаємодіє з органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами самоорганізації населення, трудовими колективами, об`єднаннями громадян.

Статтею 15 Закону № 93-IV визначено, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.

У разі виявлення порушення законності депутат місцевої ради має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів.

Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, об`єднання громадян, керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані негайно вжити заходів до усунення порушення, а в разі необхідності - до притягнення винних до відповідальності з наступним інформуванням про це депутата місцевої ради.

У разі невжиття відповідних заходів посадові особи місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та керівники правоохоронних і контролюючих органів, до яких звернувся депутат місцевої ради, несуть адміністративну або кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Згідно Регламенту Сєвєродонецької міської ради, затвердженого рішенням Шістдесят третьою (позачерговою) сесією від 10.05.2019 № 3542 Про затвердження Регламенту Сєвєродонецької міської ради VІІ скликання в новій редакції загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений законом, 36 депутатів.

Частиною першою статті 1 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Положеннями частини першої статті 160 КАС України закріплено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом дев`ятим частини першої цієї статті визначено, що в позовній заяві зазначається: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

З налізу наведеної норми слідує, що у позовній заяві про оскарження рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивачу необхідно навести належне обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вже вищевказано, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач як депутат Сєвєродонецької міської ради VII скликання звертається до суду з позовом за оскаржень рішень та дій цієї ж ради, а також посадової особи, яка виконує обов`язки головної посадової особи ради.

Проте, позивачем не наведено належного обґрунтування позовних вимог з огляду на правовий статус депутата місцевої ради, у зв`язку з чим суддя пропонує позивачу привести у відповідність зміст позовних вимог на виконання статті 160 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради, колишнього секретаря Сєвєродонецької міської ради, виконуючого обов`язки міського голови Ткачука Вячеслава Петровича про визнання незаконними дій, визнання протиправними та скасування рішень залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: уточненої позовної заяви, оформленої з дотриманням статей 5, 160, 161, 264 КАС України, із зазначенням належного відповідача і усіх необхідних реквізитів, приведеної у відповідність змісту позовних вимог із належним обґрунтуванням, та конкретизацією, які рішення належать до нормативно-правових актів, а які є актами індивідуальної дії, та її копії для вручення відповідачам.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачеві та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяЄ.О. Кисельова