Справа № 380/765/20
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/765/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2020 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Коморного О.І.,

секретар судового засідання Бабич Ю.Б.,

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача Станкевич А.О.

представник відповідачів не прибув

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування постанови та припису Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ДАБІ України Яворського Миколи Йосиповича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Обставини справи:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якій містяться вимоги:

- визнати дії Головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області ДАБІ України Яворського Миколи Йосиповича щодо проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ФО-П ОСОБА_1 протиправними;

- визнати протиправними і скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 6/1009/m5/2020 від 02 січня 2020 року та припис від 20 грудня 2019 року за результатами позапланової перевірки проведеної на Реконструкція кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом на вул. Рамішвілі, 8 д у м. Надвірна.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що не отримував від відповідача чи ДАБІ України жодних повідомлень про проведення планової перевірки в порядку визначеному Законом чи Постановою КМУ № 533 від 23.05.2011. Вказує, що позивач не мав можливості бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подавати під час перевірки свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, тим самим вважає, що відповідачем було грубо порушено права позивача передбачені п.13 Порядку здійснення архітектурно - будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 року за № 553 та ч.4 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п.п.9,12 Порядку здійснення архітектурно - будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 року за № 553.

Вказує, що між позивачем та ПП «БОБ - СТАЛЬ» 08.09.2017 укладений Договір № ПБ-Б1 2017 на виконання проектних робіт, предметом якого є виконання проекту по об`єкту - Реконструкція кафе "Корчма" під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом по вул. Рамішвілі, 8Д в м. Надвірна Івано-Франківської області. Додатком до договору є завдання на проектування від 08.09.2017, яке передбачає двохстадійне проектування, незважаючи на те, що клас наслідків будівництва незначний - СС1 і законодавство допускає розроблення тільки робочого проекту. Однак, сторони договору (позивач та замовник будівництва) визначили двохстадійне проектування, що включає в себе: проект та робочий проект. Стверджує, що позивачем розроблено тільки проект, який переданий замовнику 09 лютого 2018 року, а робочого проекту розроблено та подано на затвердження замовнику не було. Будівництво можливе лише після розроблення та затвердження саме робочого проекту. Таким чином вказує, що замовником будівництва не велися жодні будівельні чи підготовчі роботи. Тому вважає, що оскаржувана постанова та припис прийняті відповідачем протиправно та просить суд такі скасувати.

Ухвалою суду від 29.01.2020 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача проти позову заперечив, долучив до матеріалів справи відзив, в якому зазначено, що відповідачем повністю додержано передбачену чинним законодавством процедуру притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності. Зазначає, що Управлінням з метою проведення перевірки, направлено повідомлення про проведення планового заходу, однак повернулося на адресу Управління «за закінченням встановленого строку зберігання» (копія додається). Зазначає, що у вказаному повідомленні містилась інформація про проведення перевірки у період з 09.12.2019 по 20.12.2019, тобто вважає, що Управлінням до початку проведення планової перевірки вжито вичерпних заходів з метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті. Отже вважає, що повернення поштової кореспонденції «за закінченням терміну зберігання» є наслідком бездіяльності позивача, оскільки останньому було відомо про направлення йому рекомендованого листа, проте особа не з`явилась для її отримання на відповідне поштове відділення. Також зазначає, що повідомлення про проведення планових заходів розміщується на офіційному сайті центрального органу - Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Вказує, що в ході здійснення контрольно-інспекційних заходів встановлено наступне: передана замовнику проектна документація для виконання будівельних робіт на об`єкті, розроблена з порушенням вимог законодавства. Наголошує на тому, що завдання на проектування затверджено 08.09.2017 без урахування вимог містобудівних умов та обмежень для проектування будівництва виданих 14.11.2017 № 07/06-32, технічних умов на приєднання об`єкта до централізованих систем водопостачання і каналізації виданих 04.01.2018 № 643. Окрім того, зазначає, що з метою усунення порушень виявлених під час перевірки та на виконання вимог припису усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.12.2019 позивачем вчинялися дії, що підтверджується листом від 14.01.2020 № 1-ІК та надана скоригована проектна документація на реконструкцію кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом по вул. Рамішвілі, 8 Д в м. Надвірна Івано-Франківської області.

В судовому засіданні 26.02.2020 залучено до участі у справі у якості відповідача 2 Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідач 2 подав суду клопотання, в якому просить в задоволенні позову відмовити та зазначає, що погоджується та підтримує відзив відповідача 1.

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, наведених у позовній заяві, просять позов задовольнити.

Представники відповідачів у судове засідання не прибули, належним чином повідомлені про розгляд справи.

Суд заслухав вступне слово позивача та представника позивача, оцінив докази, які мають значення для справи та

встановив:

Відповідно до наказу ДАБІ від 27 листопада 2018 року за № 1494 "Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної архітектурно-будівельної інспекції України за діяльністю суб`єктів господарювання на 2019 рік" та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 09.12.2019 за № 53/1009/m7/2019, проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності Реконструкції кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом на вул. Рамішвілі, 8 д у м. Надвірна.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. складений акт від 20 грудня 2019 року № 53/1009/m7/2019, яким встановлено порушення, зокрема:

1) у складі проектної документації та у завданні на проектування відсутня інформація щодо розроблення розділу «Оцінка впливів на навколишнє середовище», що є порушенням ч.1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», абз. 2 ч.1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», додаток В,Е ДБН А.2.2-3:2014, ДБНА.2.2-1:2003;

2) при проектуванні не враховано ДБН 2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», що є порушенням ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», п.9 Порядку розроблення проектної документації;

3) у складі проектної документації наявні посилання на ДБН В 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» який не діє з 01.06.2017, що є порушенням п.п.4.2. п.4 Порядку розроблення проектної документації;

4) завдання на проектування затверджено 08.09.2017 без урахування вимог містобудівних умов та обмежень для проектування будівництва виданих 14.11.2017 № 07/06-32 технічних умов на приєднання об`єкта до централізованих систем водопостачання і каналізації виданих 04.01.2018 № 643, що є порушенням п.3.5. ДБН А.2.2-3:2014;

5) розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації не погоджено замовником, що є порушенням ч.б ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності».

20 грудня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. винесений припис за результатами планової перевірки про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідно до якого, зобов`язано позивача до 20 січня 2020 року усунути вищезазначені порушення, про що повідомити відповідача.

20 грудня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. винесений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 02.01.2020.

02 січня 2020 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 6/1009/m5/2020, якою на позивача накладений штраф у сумі : « 189180 гривень (сто вісімдесят тисяч сто вісімдесят гривень)» відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Позивач супровідним листом № 1-ІК від 14.01.2020 повідомив відповідача та замовника будівництва про усунуті до 14 січня 2020 року порушення відповідно до вимог припису від 20.12.2019.

Однак не погоджується з прийнятими відповідачем приписом та постановою про накладення штрафу, відтак звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

При прийнятті рішення суд керувався наступним.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції та її територіальних органів щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлені Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закону № 3038-VI), «Про архітектурну діяльність», «Про основи містобудування», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 (далі - Положення), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до абз. 8 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V) органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону № 877-V органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Згідно п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані зокрема: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Судом встановлено з матеріалів справи та не заперечується сторонами, що ФО-П ОСОБА_1 не отримував від відповідача повідомлення про проведення планової перевірки в порядку визначеному законом чи Постановою КМУ № 533 від 23.05.2011.

Суд встановив, що управлінням з метою проведення перевірки, направлено повідомлення про проведення планового заходу, однак таке повернулося на адресу управління з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

Обставин, які б свідчили про ухилення від отримання повідомлення судом не встановлено.

Судом також встановлено згідно листа ПП «Боб - сталь» від 21.01.2020 № 06, що повідомлення про перевірку було отримане 03.10.2019 лише замовником будівництва - ПП "Боб-сталь".

Таким чином, позивач не повідомлений належним чином про плановий захід з державного нагляду (контролю), та не мав можливості бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подавати під час перевірки свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено, що перевірка тривала з 09.12.2019р по 20.12.2019р, однак жодних доказів повідомлення позивача протягом цього терміну у інший спосіб про проведення перевірки відповідачем не надано, хоча у договорі на виконання проектних робіт укладеному між позивачем та ПП «Боб - сталь» міститься номер мобільного телефону позивача (а.с.34).

Згідно п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З огляду на зазначене, суд вважає обґрунтованим покликання позивача на те, що відповідач своїми діями, порушивши законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, позбавив позивача можливості захистити свої права при проведенні планової перевірки.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами в адміністративному судочинстві відповідно до ч.1 ст.72 КАС України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Докази суду надають відповідно до ч.3 ст.77 КАС України учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Судом встановлено, що акт перевірки від 20.12.2019 року (а.с.13-26) підписаний лише представником "ПП "Боб-Сталь".

Записів у акті перевірки про відмову позивача підписати акт перевірки, вказаний акт не містить.

Суд зазначає, що акт складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останнього, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17(2-а/201/281/2017), 27 лютого 2019 року по справі №210/3059/17(2-а/210/148/17), адміністративне провадження №К/9901/53842/18 (ЄДРСРУ 80127332), 08 листопада 2019 року справа №400/2866/18 адміністративне провадження №К/9901/19790/19.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі -загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 16 Порядку № 553, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п. 17 Порядку № 553, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

В результаті здійснення контрольно-інспекційних заходів відповідачем встановлено наступне: передана замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно ч. 6 ст. 32 Закону № 3038-VI віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів та поширюється на суб`єктів містобудування визначає Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45.

Так, основними складовими вихідних даних є:

містобудівні умови та обмеження;

технічні умови;

завдання на проектування.

Завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремим пунктом).

У завданні на проектування можуть встановлюватися вимоги щодо обґрунтування використання імпортних матеріалів, виробів, конструкцій та устаткування (з порівнянням технічних та цінових характеристик відповідних вітчизняних матеріально-технічних ресурсів).

Судом встановлено, що між позивачем та ПП «БОБ - СТАЛЬ» 08.09.2017 укладений Договір № ПБ-Б1 2017 на виконання проектних робіт. Предмет вказаного договору є виконання проекту по об`єкту - Реконструкція кафе "Корчма" під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом по вул. Рамішвілі, 8Д в м. Надвірна Івано-Франківської області.

Згідно з Додатком до договору № ПБ-Б1 2017 від 08.09.2017, завдання на проектування, що міститься в матеріалах справи, сторонами договору передбачено двохстадійне проектування, що включає в себе: проект та робочий проект.

Відповідно до ч. 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Судом встановлено згідно листа ПП «Боб - сталь» від 21.01.2020 № 06, що позивачем розроблено проектну документацію по об`єкту : «Реконструкція кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом на вул. Рамішвілі 8д, м. Надвірна» згідно Договору № ПБ-Б1 2017 від 08.09.2017, та передано замовнику 09 лютого 2018 року. Разом з тим, в даному листі замовником повідомлено, що станом на 21.01.2020 жодних будівельних та підготовчих робіт поданому об`єкту не проводилося.

Таким чином судом встановлено з матеріалів справи, що проект наданий позивачем не є робочим проектом і не є підставою для проведення будівельних робіт на об`єкті, в той же час робочий проект не складений позивачем та не погоджений замовником будівництва.

На об`єкті «Реконструкція кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом на вул. Рамішвілі 8д, м. Надвірна» не проводились жодні будівельні роботи, а відтак суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно застосував до позивача штраф відповідно абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Враховуючи всі фактичні обставини справи суд дійшов висновку, що винесені Державною архітектурно-будівельною інспекцією України постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 6/1009/m5/2020 від 02 січня 2020 року та припис від 20 грудня 2019 року за результатами планової перевірки не відповідають вимогам законодавства, винесені з порушенням порядків здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9 ) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні критерії відповідачем не дотримані, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

ухвалив :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії Головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області ДАБІ України Яворського Миколи Йосиповича щодо проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ФО-П ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправними та скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 6/1009/m5/2020 від 02 січня 2020 року та припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20 грудня 2019 року за результатами планової перевірки проведеної на об`єкті Реконструкція кафе «Корчма» під виробничо-складські приміщення з адміністративним корпусом на вул. Рамішвілі, 8 д у м. Надвірна.

4. Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі Українки, 26, Київ 133, 01133; ) за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 2837,70 грн (дві тисячі вісімсот тридцять сім гривень, 70 копійок).

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складений 23.03.2020.

Суддя Коморний О.І.