Справа № 442/7427/19
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2020-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 рокуЛьвівСправа № 442/7427/19 пров. № А/857/3125/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Кузьмича С.М., Матковської З.М.,

з участю секретаря судового засідання Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Капітана Віталія Сергійовича на рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 28 січня 2020 року у справі № 442/7427/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Капітана Віталія Сергійовича про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Гарасимків Л.І. в м. Дрогобич Львівської області 28.01.2020 року), -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дрогобицького районного суду Львівської області від 28 січня 2020 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Капітана Віталія Сергійовича (далі - відповідач). Визнано протиправними дії лейтенанта поліції Капітана Віталія Сергійовича, інспектора 1 батальйону 3 роти Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Закарпатській області, щодо складання постанови серії ЕАК № 1630295 від 16.10.2019 року про адміністративне правопорушення та накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 255,00 гривень за порушення ч. 1 ст. 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), скасовано постанову серії ЕАК № 1630295 від 16.10.2019 року, винесену лейтенантом поліції Капітан Віталієм Сергійовичем, інспектором 1 батальйону 3 роти Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Закарпатській області, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач, який покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 28 січня 2020 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на доведеність факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 КУпАП та законність винесення оскаржуваної постанови.

Відповідач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, в якому просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Сторони були належними чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) У справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно частини 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши та обговоривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що позивач керуючи автомобілем Hyundai Tucson (державний номерний знак НОМЕР_1 ) приблизно о 12:20 годині на 717 км автомобільної дороги Київ-Чоп (пост патрульної поліції «Нижні Ворота») був зупинений лейтенантом поліції Капітаном Віталієм Сергійовичем за порушення Правил дорожнього руху України, а саме п.8.4 за не виконання вимог знаку 3.41 «Контроль». Відповідачем була щодо позивача винесена постанова серія ЕАК № 1630295 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Оцінюючи спірні правовідносини, що виникли між сторонами, апеляційний суд виходить з наступних міркувань.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції Капітана Віталія Сергійовича та Управління патрульної поліції у Закарпатській області, в якому просив скасувати постанову в справі про накладення адміністративного штрафу та зобов`язати відповідача привести схему встановлення дорожніх знаків по посту патрульної поліції «Нижні ворота» до належного вигляду згідно чинного законодавства.

12.11.2019 позивач звернувся з заявою про заміну неналежного відповідача, а саме просив замінити первісного відповідача - Управління патрульної поліції у Закарпатської області на належного відповідача - Службу автомобільних доріг у Закарпатській області.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 12.11.2019 року дану заяву ОСОБА_1 задоволено.

Ухвалою суду першої інстанції від 28.01.2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 в частині вимог про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень про зобов`язання привести схему встановлених дорожніх знаків на посту патрульної поліції до належного вигляду згідно чинного законодавства залишено без розгляду.

Згідно із частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Відповідно до статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя і п`ята статті 122, частина перша статті 123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, статті 128-129, стаття 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста і сьома статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

З наведеної норми слідує, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний Орган в особі конкретної посадової особи.

Отже, інспектори патрульної поліції при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, а не від свого імені.

Таким чином, належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, повинен бути відповідний орган Національної поліції, у даній справі Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції.

Проте, розглядуваний адміністративний позов позивачем заявлено до Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції Капітана Віталія Сергійовича, тобто до неналежного відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Таким чином, з наведених норм слідує, що можливість заміни неналежного відповідача може бути здійснена виключно судом першої інстанції.

Отже, враховуючи, що адміністративний позов заявлено до неналежного відповідача та з врахуванням відсутності в суду апеляційної інстанції можливості замінити його належним відповідачем, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову, який заявлений до неналежного відповідача.

Вказана правова позиція також була висловлена Верховним Судом у постанові від 26.12.2019р. у справі № 724/716/16-а.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є неправомірним та підлягає скасуванню.

Позивачем заявлене клопотання про закриття апеляційного провадження у зв`язку з тим, що апеляційну скаргу подано Управлінням патрульної поліції у Закарпатській області, права, свободи, інтереси та обов`язки якого спірним судовим рішенням порушені не були.

Апеляційний суд з цього приводу зазначає, що з тексту апеляційної скарги вбачається, що вона подана відповідачем у справі Інспектором управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції Капітаном В.С.

Що ж до посилань позивача на те, що оскаржуване рішення не стосується Управління патрульної поліції в Закарпатській області, то як зазначалося вище, саме даний орган є належним відповідачем у справі, що розглядається.

Таким чином, підстави для закриття апеляційного провадження відсутні.

Крім того, позивач звернувся до апеляційного суду з клопотанням про неврахування додатково поданих апелянтом доказів, зокрема відеозапису спілкування відповідача та позивача.

В матеріалах справи відсутні дані про такий відеозапис.

Крім того, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про незаконність оскаржуваного рішення суду першої інстанції внаслідок вирішення справи з неналежним відповідачем і відсутності процесуальної можливості усунути даний дефект. Тобто висновки апеляційного суду не ґрунтуються на додатково поданих апелянтом доказах.

Відповідно до частин 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини (далі також ЄСПЛ), а стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Принцип верховенства права у рішеннях ЄСПЛ щодо України стосується вимог «якості» закону та юридичної визначеності.

Так, принцип верховенства права вимагає дотримання вимог «якості» закону, яким передбачається втручання у права особи та в основоположні свободи. Так, у рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Михайлюк та Петров проти України» (№ 11932/02) зазначено: Суд нагадує, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

Відповідно до частин 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З огляду на вищезазначене, вказаним вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції не відповідає.

Відповідно до пункту 2 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно частин 1 та 2 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Суд першої інстанції у справі, що розглядається, допустився порушень норм процесуального права, що призвело до ухвалення помилкового рішення, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу апеляційну скаргу Інспектора 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції Капітана Віталія Сергійовича задовольнити.

Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 28 січня 2020 року у справі № 442/7427/19 скасувати та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. С. Затолочний
судді С. М. Кузьмич
З. М. Матковська
Повне судове рішення складено 25.03.2020