Справа № 240/3722/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2020 року м. Житомир справа № 240/3722/20

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України та до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства оборони України та до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 щодо не надання йому відповідей по суті його заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020;

- зобов`язати Міністерство оборони України та Військову частину НОМЕР_1 розглянути та надати йому відповіді по суті його заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому суд зазначає, що гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист, яке передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, також вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення, що має існувати на момент звернення до суду, передувати йому та підтверджуватися належними доказами. Порушення прав, свобод чи інтересів особи це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності відповідного органу щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують або можуть породити в майбутньому негативні наслідки.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, звертаючись до суду з даним позовом ОСОБА_1 оскаржує бездіяльність Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 щодо не надання йому відповідей по суті його заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020.

Однак, з долучених позивачем до позовної заяви копій його заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020 судом встановлено, що вони були адресовані лише командиру Військової частини НОМЕР_1 .

З огляду на зазначене, суд при ходить ло висновку, що в порушення п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, ОСОБА_1 в поданій до суду позовній заяві не зазначає обгрунтування того в чому полягає порушення його прав чи законних інтересів з боку Міністерства оборони України.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Натомість, як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 , вказані в ній позовні вимоги заявлені одночасно до обох відповідачів: до Міністерства оборони України та до Військової частини НОМЕР_1 , без визначення змісту позовних вимог щодо кожного з них. Відтак, враховуючи різну компетенцію відповідачів, суд приходить до висновку, що позовна заява, не відповідає вимогам п. 4 ч. 5 ст.160 КАС України.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад відповідачів у справі та позовні вимоги до кожного з них.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлений ст. 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спірних правовідносин є протиправна, на переконання ОСОБА_1 , бездіяльність Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 щодо не надання йому відповідей по суті його заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020.

Статтею 20 Закону України від 02.10.1996 № 393/96-ВР "Про звернення громадян" передбачено, що звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.

Таким чином, після спливу одного місяця від дня надходження до Військової частини НОМЕР_1 заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020 та не отримання протягом вказаного періоду відповідей на ці заяви, ОСОБА_1 дізнався (мав реальну можливість дізнатися) про порушення відповідачами його прав на належний розгляд поданих заяв.

Разом з тим, до суду з даним позовом ОСОБА_1 звернувся лише 16 березня 2020 року, що підтверджується зазначеною на позовній заяві датою реєстраційного штампу суду.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивач, звернувшись 16 березня 2020 року до суду з даним позовом про визнання протиправною бездіяльність Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 щодо не надання йому відповідей по суті заяв від 26.03.2018, 14.02.2019 та 02.01.2020, пропустив шестимісячний строк звернення до суду в частині позовних вимог, що стосуються ненадання відповідачами відповідей на його заяви від 26.03.2018, 14.02.2019. При цьому, поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку позивач у позовній заяві не навів.

На підставі викладеного, суд робить висновок, що позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності відповідачі щодо не надання відповідей по суті заяв позивача від 26.03.2018 та від 14.02.2019, а також про зобов`язання надати позивачу відповіді по суті заяв від 26.03.2018 та від 14.02.2019, подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.

Згідно з ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивач з відповідною заявою про поновлення пропущеного процесуального строку до суду не зверталась.

Частинами 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, шляхом надання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви (та її копій для відповідачів) із обгрунтування того в чому полягає порушення прав чи законних інтересів позивача з боку Міністерства оборони України, а також із уточненням в ній суб`єктного складу відповідачів по справі та із зазначення в ній позовних вимоги до кожного з відповідачів, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України;

- заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович