Справа № 160/454/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2020 року Справа № 160/454/20
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОД-АЛЬЯНС МК" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОД-АЛЬЯНС МК" звернулося до суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просить:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі протоколу №14 від 10.09.2019 р. його було включено до переліку ризикових платників податку, що має правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних, навіть за умови відповідності таких податкових накладних встановленим законом вимогам, а тому вважає, що рішення, яке має безпосередній негативний вплив на його господарську діяльність є незаконним. Зауважив, що всупереч вимогам Порядку №117 його було включено до переліку ризикових платників податку за відсутності моніторингу податкової накладної, оскільки ним не здійснювалась реєстрація податкових накладних, реєстрація яких зупинена. Таким чином, відповідачем не було запропоновано надати інформацію та документи, які необхідно надати для виключення позивача з переліку ризикових платників податку, а тому прийняття рішення здійснено з порушенням Порядку №117 та свідчить про свавільні дії відповідача. Окрім того, на сайті ДФС розміщено дві редакції «Критерії ризиковості платника податку», які можуть бути застосовані до платників податків, що не допускається Порядком №117. Також, протокол не містить посилання на чіткий критерій ризику, який міститься в п. 1.6. п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», а також не містить посилання на інформацію, яка підтверджує факт здійснення ризикової господарської діяльності з боку позивача. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Проаналізувавши сім критеріїв пп. 1.6. п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» позивач прийшов до висновку, що він не підпадає під жодний з них, а тому рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної або відмову в реєстрації про включення позивача до ризикових платників податку підлягає скасуванню.
Позовна заява не відповідала вимогам ст.161 КАС України, тому ухвалою суду від 16.01.2020 року була залишена без руху, з наданням строку для усунення недоліків. На виконання ухвали суду позивач виправив вказані недоліки, згідно клопотання від 23.01.2020 р. вх.№5017/20.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 січня 2020 року відкрито провадження по вказаній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
02.03.2020 року від ГУ ДПС в Дніпропетровській області на адресу суду надійшов відзив, в якому представник зазначив, що ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" за рішенням Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації включено до переліку роликових платників податку, як такого, що відповідає критеріям ризиковості, у зв`язку з недостатньою кількістю працюючих осіб, через відсутність власних та орендованих основних фондів, які забезпечують зберігання продуктів зі специфічними властивостями та у зв`язку з не встановленням походження реалізованого товару по ланцюгу придбання (молоко сухе знежирене, яєчний порошок, масло селянське). Платник здійснює придбання ТМЦ (молоко сухе знежирене, яєчний порошок, масло селянське) у контрагента - постачальника ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО «АГРОТРЕЙД КОМПАНІ» (66% від загального обсягу ПК), включеного до переліку ймовірно ризикових платників. Зауважив, що включення ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" до переліку ризикових здійснено на підставі оперативної інформації ДФС України, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків та відповідає п.1.6. Критеріїв ризиковості. Окрім того зауважив, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Отже, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. З огляду на викладене, ГУ ДПС у Дніпропетровській області вважає вимоги позивача безпідставними та недоведеними, а отже такими, що не підлягають задоволенню.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що 10.09.2019 року комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було прийнято протокольне рішення №14 про включення ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" до переліку ризикових платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Наведеним рішенням комісією було постановлено, за результатами розгляду фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання та схеми роботи підприємства, враховати інформацію відповідного структурного підрозділу, отриману в межах Алгоритму дій, щодо віднесення (внесення) ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" до відповідного переліку (база даних ІС «Податковий блок»), як такого, що відповідає критеріям ризиковості.
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням про включення ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" до переліку ризикових платників, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.
За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).
В свою чергу, згідно пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок №117).
Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;
критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;
ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі №818/398/15.
Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, а також рішень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Аналізуючи зазначені норми чинного законодавства та встановлені обставини справи, суд прийшов до висновку, що прийняття спірного протоколу, а також внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності ТОВ "ПРОД-АЛЬЯНС МК" критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.
Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постанові від 20 листопада 2019 року по справі №480/4006/18, яка повинна бути врахована адміністративним судом згідно ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.
За наведених обставин, а також враховуючи те, що протокол №14 від 10.09.2019 р. не породжує зміну прав та обов`язків платника податків, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС в Дніпропетровської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних оформленого протоколом №14 від 10.09.2019 р., яким Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОД-АЛЬЯНС МК" віднесено до переліку ризикових платників податків є такими, що не підлягають задоволенню.
Беручи до уваги те, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України, які не породжують правових наслідків для платника податків та не порушують його прав, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог позивача щодо зобов`язання Головне управління ДПС в Дніпропетровської області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОД-АЛЬЯНС МК" з переліку ризикових платників податку.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на встановлені під час розгляду справи обставини та норми чинного законодавства, оскільки відповідач діяв в межах своїх повноважень, а рішення комісії Головного управління ДПС в Дніпропетровської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних оформленого Протоколом №14 від 10.09.2019 р., яким Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОД-АЛЬЯНС МК" віднесено до переліку ризикових платників податків не породжує правових наслідків для позивача та не порушує його прав, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору та витрат на правову допомогу відсутні.
Керуючись ст. ст. 2,9,72,77, 241,243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 24.03.2020 р.

Суддя О.М. Неклеса