Справа № 804/7906/15
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 березня 2020 року м. Дніпросправа № 804/7906/15
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дурасової Ю.В.,
суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.09.2019 року
у справі № 804/7906/15 за позовом Приватного акціонерного товариства «Товарно-сировинна фірма «Дніпрооблоптторг» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, скасування наказу, податкового повідомлення-рішення,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.09.2019 позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки» від 29.01.2015 року №114. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 26.02.2015 року № про донарахування грошового зобов`язання за платежем: орендна плата з юридичних осіб у розмірі 1 386 264,30 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, 28.12.2019 засобами поштового зв`язку Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 03.02.2020 апеляційна скарга Головного управління Державної фіскальної служби в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.09.2019 року у справі № 804/7906/15 залишена без руху. Заявнику апеляційної скарги запропоновано протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надати до суду належним чином оформлений документ про сплату судового збору в розмірі належним чином оформлений документ про сплату судового збору в розмірі 7 417,62 грн.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надійшло клопотання, в якому особа, яка подає апеляційну скаргу, просить продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги щодо сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору з посиланням на відсутність фінансування та затвердженого кошторису на 2020 рік.

Розглянувши клопотання відповідача про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, слід зазначити наступне.

За приписами ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Натомість, десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги є строком, встановленим законом, відповідно до приписів ч. 2 ст. 169 та ч. 2 ст. 298 КАС України.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти своєчасно усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту та порядку, строків подачі апеляційної скарги, в тому числі надання суду документу, який підтверджує факт сплати судового збору.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

ДФС та її територіальні органи (органи доходів і зборів) є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів. Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом. Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період.

Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення). У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання.

При цьому неспроможність суб`єкта владних повноважень належним чином організувати подачу апеляційної скарги у відповідності до встановлених законом правил, є виключно суб`єктивною обставиною та не може бути визнана поважною причиною при вирішенні питання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Крім того, відсутність у державного органу коштів не є підставою для відстрочення або розстрочення оплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від оплати.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 07.02.2018 року у справі №К/9901/5183/17.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, колегія суддів апеляційного суду вважає, що наведені обставини не є поважною причиною при вирішенні питання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 52, 169, 296, 298 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про продовження або відстрочення строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.09.2019 року у справі № 804/7906/15 за позовом Приватного акціонерного товариства «Товарно-сировинна фірма «Дніпрооблоптторг» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, скасування наказу, податкового повідомлення-рішення повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного суду протягом 30 днів в порядку, встановленому ст. 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова