Справа № 540/750/20
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

24 березня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/750/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Войтовича І.І., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах неповнолітніх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області в особі ст. лейтенанта поліції Мірончук Артема Олександровича слідчого Херсонського відділу поліції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

23.03.2020 до Херсонського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 в інтересах її неповнолітніх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з вимогами до Головного управління Національної поліції в Херсонській області в особі ст. лейтенанта поліції Мірончук Артема Олександровича слідчого Херсонського відділу поліції, відповідно до яких просить:

- визнати незаконними дії/бездіяльність працівника Херсонського відділу поліції ГУ Національної поліції в Херсонській області слідчого ст. лейтенанта ОСОБА_4 при розгляді заяви громадянки ОСОБА_1 в інтересах її неповнолітніх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка містить факти, що можуть підпадати під ст. 173-4 КУпАП;

- скасувати рішення про припинення розгляду заяв громадянки ОСОБА_1 щодо фактів порушення прав її неповнолітніх дітей за ст. 173-4 КУпАП;

- зобов`язати працівників поліції відновити перевірку фактів порушення прав неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за заявами їх матері ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, вирішуючи питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі, суд зазначає наступне.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 20 КАС України, адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності предметно підсудні місцевим загальним судам як адміністративним.

Нормативно-правове визначення такої категорії як «адміністративна відповідальність» в чинному законодавстві відсутнє. Теоретики визначають адміністративну відповідальність як передбачене законодавством, примусове, з додержанням встановленої процедури, застосування правомочним суб`єктом до осіб, які вчинили адміністративні проступки заходів впливу.

Істотним компонентом будь-якої відповідальності, зокрема і адміністративної, є виконання компетентною особою всіх процедурних заходів по притягненню до адміністративної відповідальності, в тому числі складання протоколу про адміністративні правопорушення.

Тобто, частиною процедури по притягненню до адміністративної відповідальності є саме дії (бездіяльність) посадової особи щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно винної особи.

Системний аналіз норм КУпАП свідчить про те, що притягнення до адміністративної відповідальності включає кілька передбачених законом стадій, таких як:

1. прийняття справи про адміністративні правопорушення до розгляду;

2. розгляд справи та оцінка її фактичних обставин і доказів;

3. ухвалення та опротестування постанови (рішення);

4. оскарження та опротестування постанови (рішення);

5. виконання постанов (рішень) про накладання адміністративних стягнень.

Суть першої стадії полягає у складенні протоколу уповноваженою на те особою, до яких, в тому числі, належать посадові особи органів Національної поліції.

Наявність протоколу про адміністративне правопорушення свідчить про те, що є підстави для порушення справи.

Таким чином, першочерговим у порядку притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту порушення, передбаченого Кодексом про адміністративні правопорушення України правил, і фіксація цього факту в протоколі.

Оскільки предметом спору в даній справі є, на думку позивачки, протиправні дії/бездіяльність працівника Херсонського відділу поліції ГУ Національної поліції в Херсонській області в особі слідчого ст. лейтенанта Мірончука А.О. при розгляді заяви громадянки ОСОБА_1 в інтересах її неповнолітніх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які містять факти, що можуть підпадати під ст. 173-4 КУпАП, скасувати рішення про припинення розгляду заяв громадянки ОСОБА_1 щодо фактів порушення прав її неповнолітніх дітей за ст. 173-4 КУпАП, а також зобов`язання працівників поліції відновити перевірку фактів порушення прав неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за заявами їх матері ОСОБА_1 за статтями КУпАП, суд вважає, що зазначена справа стосується рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень по притягненню до адміністративної відповідальності, а тому даний спір предметно підсудній місцевому загальному суду як адміністративному.

Також суд зазначає, що частина 1 статті 7 КАС України передбачає, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У п. 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що фраза «судом встановленим законом» поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Крім того, ЄСПЛ у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Занд проти Австрії» зазначив, що поняття «суд, встановлений законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Повноваження складу суду належить сприймати і як компетентність у розумінні наявності права на розгляд у суді відповідно до предмета спору, вирішення справ судом певної інстанції та судом, який має повноваження на розгляд справ у межах предметної юрисдикції, визначеної КАС України, що забезпечує право на розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до п.1 ч.3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто неповноважним складом суду.

Згідно зі ст.318 КАС України, рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25 - 28 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи із приписів ч. 6 ст. 7 КАС України щодо застосування судом закону за аналогією, правила щодо передачі адміністративного позову з одного суду до іншого суду в даному випадку мають визначатись з урахуванням норм, які визначають передачу справ за територіальною підсудністю. Відповідачем у справі є Головне управління Національної поліції в Херсонській області в особі слідчого ст. лейтенанта Мірончука А.О. як суб`єкт владних повноважень, який на думку позивачки порушив права, свободи та законні інтереси, а тому дана справа підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.1 ст.30 КАС України спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються.

У свою чергу, розгляд даної адміністративної справи Херсонським окружним адміністративним судом безумовно призведе до прийняття судом першої інстанції рішення з порушенням правил предметної підсудності, що, за приписами частини першої статті 318 КАС України, матиме наслідком скасування такого рішення і направлення справи на новий розгляд, що також призведе до затягування строків розгляду справи по суті та не сприятиме захисту порушених прав, свобод і інтересів позивача впродовж розумного строку.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що адміністративна справа № 540/750/20 підлягає передачі на розгляд за підсудністю до Херсонського міського суду Херсонської області, тобто місцевого загального суду як адміністративного.

Керуючись ст. ст. 29, 243, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Адміністративну справу № 540/750/20 за позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітніх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області в особі ст. лейтенанта поліції Мірончук Артема Олександровича слідчого Херсонського відділу поліції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - передати на розгляд за підсудністю до Херсонського міського суду Херсонської області (73000, м. Херсон, вул. Маяковського, 6/29).

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.І. Войтович