Справа № 460/4576/19
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 березня 2020 року м. Рівне №460/4576/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Друзенко Н.В. за участю секретаря судового засідання Головатчик А.А. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі: позивача: ОСОБА_1 , представник Кушнір О.С., відповідача: представник Стасюк В.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доУправління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради
про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

27.12.2019 ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправним та скасування припису №194-ПП від 16.12.2019.

Ухвалою від 02.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №460/4576/19, визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.01.2020.

Ухвалою суду від 28.01.2020 підготовче засідання відкладено до 11.02.2020 у зв`язку із неприбуттям представника відповідача з поважних причин.

Ухвалою суду від 11.02.2020 підготовче засідання закрито і призначено розгляд справи по суті на 05.03.2020. В судове засідання викликано свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В судовому засіданні 05.03.2020 було проголошено вступну та резолютивну частину ухваленого рішення.

За змістом позовної заяви, пояснень позивача та її представника в судовому засіданні, позовні вимоги ґрунтуються на тому, що відповідачем була проведена перевірка з питань додержання законодавства у містобудівній діяльності, за результатами якої складений акт, в якому констатовано порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, якого в дійсності ОСОБА_1 не допускала. Так, відповідачем вказано, що позивачем здійснено будівництво капітальної споруди на земельній ділянці без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт і з порушенням меж сусідньої земельної ділянки. З огляду на це відповідачем і був винесений припис №194-ПП з вимогою у термін до 06.01.2020 знести споруду розташовану поряд із житловим будинком позивача альтанку (бесідку). Разом з тим, сторона позивача доводила, що будівництво альтанки, яка зведена поруч з її будинком і на земельній ділянці, яка належить їй на праві приватної власності, не потребувало оформлення будь-яких документів, оскільки її спорудження відноситься до будівельних робіт, які не потребують дозволу, що дають право на їх виконання. Що стосується меж земельних ділянок, то такі були узгоджені задовго до того, як мати ОСОБА_2 придбала сусідній житловий будинок. Такі межі були закріплені відповідними межовими знаками і саме на основі таких межових знаків сусідами і були спорудженні огорожі, причому огорожа з боку сусіда ОСОБА_2 була споруджена попередніми власниками на бетонній основі. Відповідно до цього, жодних земельних меж позивач не порушувала, позаяк навіть із матеріалів фотофіксації, які містяться в матеріалах перевірки відповідача видно, що альтанка споруджена на її території, яка відмежована від сусідньої капітальною огорожею. За сукупністю наведеного, сторона позивача доводила, що у відповідача не було жодних правових підстав для винесення спірного припису. З огляду на наведене сторона позивача просила скасувати припис, як протиправний.

Згідно з відзивом на позов та поясненнями представника в судовому засіданні, відповідач позов не визнає. В обґрунтування заперечень сторона відповідача покликається на те, що була проведена перевірка на об`єкті «Будівництво за адресою: АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування громадянкою ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. В ході її здійснення було виявлено капітальну споруду - альтанку, що була зведена із цегляних стовпчиків на бетонному фундаменті і була накрита металочерепицею. Будівництво такого об`єкту здійснювались гр. ОСОБА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Зазначене підтверджується відсутністю записів щодо реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих чи будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 у Єдиному реєстрі документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, доступ до даних якого здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт Держархбудінспекції України. Крім того, частина згаданої вище споруди розташована на сусідній земельній ділянці, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до документації по виносу меж такої ділянки. За наведеного, сторона відповідача доводила, що видача припису була проведена на підставах і в порядку встановленому законом, на основі виявлених перевіркою порушень, а відтак правових підстав для його скасування немає. З огляду на наведене сторона відповідача просила у позові відмовити.

Дослідженими у судовому засіданні доказами, суд встановив наступне.

01.11.2019 до Управління архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради надійшла заява від ОСОБА_2 щодо здійснення перевірки альтанки розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на предмет дотримання при її спорудженні будівельних норм, а також меж земельної ділянки заявника. (а.с.35).

Таке звернення стало підставою для видання наказу №194-ПП від 19.11.2019, яким велено провести позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво за адресою: АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування громадянкою ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с.36).

25.11.2019 відповідачем оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу №194-ПП, в якому визначено строк дії направлення з 01.11.2019 по 15.11.2019, а направленням №194-ПП/2 від 03.12.2019, строк проведення перевірки був продовжений з 03.12.2019 по 06.12.2019 (а.с.37-38).

На підставі наведених документів, головним спеціалістом інспекційно-адміністративного відділу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Полоцьким Олексієм Сергійовичем проведено позапланову перевірку на вказаному вище об`єкті.

За результатами проведеної перевірки був складений акт №194-П від 06.12.2019 (а.с.11-21, 69-70).

Цей акт перевірки ОСОБА_1 підписала із застереженням про незгоду із зазначеними у ньому порушеннями.

На підставі акту №194-П від 06.12.2019 інспектором контролюючого органу 06.12.2019 було складено припис №194-ПП з вимогою у термін до 06.01.2020 знести споруду розташовану поряд із житловим будинком, на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 (а.с.22-23).

За змістом акту, перевіряючим констатовано порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011. Суть такого порушення полягає у тому, що будівництво капітальної споруди на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 здійснювалось гр. ОСОБА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, що підтверджується відсутністю записів щодо реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих чи будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 у Єдиному реєстрі документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, доступ до даних якого здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт Держархбудінспекції України.

У розділі акту, який має назву «Опис виявлених порушень вимог законодавства» зазначено наступне: «на земельній ділянці поряд із житловим будинком виявлено капітальну споруду в середині якої змуровано піч для приготування їжі. Вищезазначена споруда змурована із керамічної цегли на залізобетонному фундаменті та накрита альмовим дахом. Із пояснень ОСОБА_1 встановлено, що будівництво споруди проводилось на початку 2015 р. З документації по виносу меж земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 слідує, що частина вищезгаданої споруди розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 561010000:01:023:0089».

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 - інспектор, який безпосередньо проводив перевірку позивача і складав акт №194-П від 06.12.2019 суду пояснив, що він здійснював виїзд за адресою АДРЕСА_1 два рази. Під час виїзду робив фото фіксацію. В ході здійснення заходу контролю ним було виявлено споруду альтанку, що була збудована із цегляних стовпчиків на бетонному фундаменті і була накрита металочерепицею. Повідомив, що хоча у акті він вказав, що фундамент був залізобетонний, насправді залізної арматури він не бачив, а припустив з огляду на конструкцію споруди, що фундамент виконаний саме з такого матеріалу. Чи заглиблений фундамент в землю він не з`ясовував, так як не розкопував його, а здійснив лише його візуальний огляд. Товщину фундаменту він не вимірював, обмірів, як таких не проводив. Що стосується висновків про те, що межі альтанки заходять на територію сусіда, то такі були ним зроблені на підставі документації, яку йому пред`явив ОСОБА_2 сусід ОСОБА_1 , копії з якої він не робив і до матеріалів перевірки не долучав. Разом з тим і спеціалістів по земельним відносинам до перевірки він не залучав.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів фотофіксації, зроблених під час виїзду на місце перевірки 28.11.2019 (а.с.39-40), судом встановлено, що альтанка споруджена на основі бетонній стяжці, яка знаходиться вище рівня земельної ділянки і заглиблення основи в землю візуально не спостерігається взагалі. Також встановлено і сторонами підтверджено, що альтанка знаходиться на незначній відстані від спорудженого на бетонній основі паркану сусідської земельної ділянки, що належить матері ОСОБА_2 .

Разом з тим, право власності позивача на земельну ділянку площею 0,0353 га. за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджено Державним актом на право приватної власності на землю серії РВ 00472 (а.с.24).

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 , сусід позивача, за заявою якого відповідачем проведена перевірка, суду пояснив, що альтанка знаходиться поруч з парканом його земельної ділянки і водовідведення з даху споруди проведено з порушеннями відповідних норм. Покликаючись на акти прийомки-передачі межових знаків на зберігання від 12.12.2018 і 14.11.2019, складені сертифікованим інженером-землевпорядником на замовлення його матері ОСОБА_4 (а.с.71-76), стверджував, що альтанка частково заходить на його територію. Пояснював, що хоче встановити нові межі ділянки, але не може мирно владнати ситуацію з сусідами, які не хочуть зносити свою альтанку і перешкоджають йому у встановленні нового паркану. Саме така ситуація і спонукала його звернутися до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради з проханням про проведення відповідної перевірки.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 , який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 цього Закону постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Цим пунктом передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, посадовим особам органів державно-архітектурно будівельного контролю підпунктом 4 пункту 11 Порядку №533 надано повноваження проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно з підпунктами 1, 11 пункту 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Посадові особи мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Частиною 1 пункту 9 Порядку №533, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктами 16, 17, 21 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулюванні містобудівної діяльності».

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Відповідно до абзацу 2 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Суд зазначає, що абзацом 2 частини другої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Пунктом 6 цього Переліку визначено, що проведення таких будівельних робіт як: зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків не потребує документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

З аналізу змісту положень цієї норми права вбачається, що визначальним критерієм для будівництва споруди без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта є її спорудження без влаштування фундаменту.

За визначенням, яке містить в Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24.05.2001, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 10.07.2001 за № 582/5773 фундамент це підземна частина будинку, через яку передається навантаження від його надземної частини на ґрунт.

Підпункт 3.25 ДБН В 2.1-10:2018 «Основи і фундаменти будівель та споруд» дає визначення, що фундамент - це підземна частина споруди, яка сприймає навантаження від несучих конструкцій і передає їх на основу, складену природними ґрунтами (природними) чи штучними ґрунтами (штучну).

ДБН В 2.1-10:2018 дає також класифікацію основ і фундаментів за принципами проектування і визначає правила розрахунків фундаментів в залежності від їх виду. Він зокрема і визначає глибину залягання фундаменту, яка в тому числі залежить і від глибини промерзання ґрунтів.

З наведеного випливає, що обов`язковою ознакою фундаменту є його заглиблення під землю на певну глибину, яка залежить, в тому числі, від виду фундаменту і від типу споруди, яку на ньому розміщується.

Суть спору полягає у тому, чи потребувало виконання позивачем будівельних робіт щодо зведення альтанки подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що підставою для винесення спірного рішення слугували висновки відповідача про спорудження позивачем капітальної споруди без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Разом з тим суд не погоджується з такими висновками контролюючого органу викладеними в акті і вважає їх помилковими з огляду на наступне.

По-перше, показання допитаного у судовому засіданні свідка ОСОБА_5 , який є посадовою особою відповідача і здійснював позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво за адресою: АДРЕСА_1 » не узгоджуються з висновками, які зазначені ним у акті її проведення. Зокрема, свідок зазначив, що наявність у споруди, яка для зручності іменована «альтанкою», підземної частини він безпосередньо не перевіряв, глибину розміщення основи, на якій її розташовано не визначав, а проводив лише візуальний огляд і фотографування. Отже, висновки про матеріал з якого виконана основа альтанки і чи вона заглиблена у землю, що є обов`язковою ознакою фундаменту, ґрунтувались виключно на його припущеннях, які він зробив з огляду на конструкцію споруди.

По-друге, на фотографіях, здійснених в ході перевірки чітко видно альтанку, що споруджена на основі бетонній стяжці, яка розташована вище рівня земельної ділянки і виступає над нею, а не заглиблена у неї. З наведеного суд вважає, що виключно з проведення візуального огляду цієї споруди неможливо дійти висновку про те, що основа на якій знаходиться ця альтанка є саме фундаментом у розумінні державних будівельних норм.

З огляду на наведене суд критично оцінює висновки, викладені у акті перевірки і приходить до переконання, що у відповідача не було достатніх правових підстав для винесення спірного припису.

Крім того, суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України самочинне будівництво визначається через сукупність ознак, що виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості вважається самочинним, а саме, якщо: 1) він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена в установленому порядку для цієї мети; 2) об`єкт нерухомості збудовано без належного дозволу чи належно затвердженого проекту; 3) об`єкт нерухомості збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій статті 376 ЦК України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним.

Проте, судом не встановлено жодної з перелічених вище ознак, щоб вважати альтанку, яка знаходиться на території позивача самочинним будівництвом, а тому суд відхиляє доводи відповідача про наявність підстав для видачі припису про її знесення.

Поряд з цим, суд зауважує, що перевірка землевпорядної документації, а саме актів прийомки і передачі межових знаків на зберігання від 14.11.2019 і 12.12.2019 на предмет додержання фізичними особами вимог земельного законодавства, а саме не порушення встановлених меж суміжних земельних ділянок не входить до визначеної законом компетенції відповідача, а тому констатуючи факт, що частина альтанки позивача заходить на сусідню земельну ділянку ( АДРЕСА_2 ) він перевищив межі своїх повноважень.

Суд підкреслює, що предметом доказування в справі, що розглядається, є встановлення факту, чи потребувало будівництво позивачем альтанки подання повідомлення відповідному державному органу про початок виконання таких будівельних робіт, а не обставини добросусідства чи суміжного землекористування, і суд встановлює обставини, що є предметом доказування на підставі всіх наданих сторонами доказів.

З огляду на наведене припис відповідача №194-ПП від 06.12.2019 з вимогою у термін до 06.01.2020 знести споруду розташовану поряд із житловим будинком, на земельній ділянці за адресою м АДРЕСА_3 Рівне, вул. АДРЕСА_1 ,24, не відповідає критеріям обґрунтованості, пропорційності, добросовісності та розсудливості визначеним ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак підлягає скасуванню.

За приписами частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив правомірності своєї поведінки у спірних правовідносинах. Натомість позовні вимоги відповідають обставинам справи, ґрунтуються на вимогах закону та підтверджені належними й допустимими доказами, відтак підлягають задоволенню повністю.

Документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору (а.с.4) суд присуджує на користь позивача відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради (33028 м.Рівне, вул.Лермонтова, 6, Код ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Рівненської міської ради №194-ПП про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.12.2019.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління державного архітектурно - будівельного контролю Рівненської міської ради судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 768,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складений 16 березня 2020 року.

Суддя Друзенко Н.В.