Справа № 296/1210/20
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2020-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2020 року м. Житомир

справа № 296/1210/20

категорія 115000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирського міського голови Сухомлина Сергія Івановича про визнання нечинним і скасування обрання та зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Житомирського міського голови Сухомлина Сергія Івановича, в якому просить:

- відкрити конституційне провадження за цим конституційним позовом і одночасно відсторонити Сухомлина С.І. від виконання ним обов`язків міського голови м. Житомира до остаточного винесення рішення судом;

- визнати нечинним і скасувати обрання ОСОБА_2 на посаду міського голови м. Житомира 25.10.2015 і, як правовий наслідок цього, позбавити його права обіймати посаду, виконувати обов`язки міського голови з часу закінчення оголошення рішення суду, без права оскарження ним цього рішення суду;

- визнати нечинними і скасувати всі підряд рішення, постанови Житомирської міської ради, її виконавчого комітету за підписом Сухомлина С.І., а також всі його розпорядження, договори, звернення, листи, накази, інше, як службової особи;

- зобов`язати ОСОБА_2 добровільно повернути всі отримані кошти в міську казну (бюджет) за час виконання ним нелегітимних обов`язків міського голови м.Житомира. У разі невиконання - стягнути в примусовому порядку через виконавчу службу з видачею виконавчого листа судом. Період перебування ОСОБА_2 на нелегітимній посаді міського голови не зараховувати до трудового стажу;

- винести окрему ухвалу суду про розслідування в повному обсязі Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області всієї діяльності ОСОБА_2 за весь час перебування його на нелегітимній посаді міського голови м.Житомира та притягнути його до відповідальності за скоєнні дії, що містять ознаки злочинів.

Відповідно до ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 17.02.2020, суд без прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, передав адміністративну справу №296/1210/20 до Житомирського окружного адміністративного суду за підсудністю у порядку ст.29 Кодексу адміністративного судочинства України.

Оскільки згідно з положеннями ст.30 Кодексу адміністративного судочинства України спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються, то суд прийняв, передану за підсудністю, вказану позовну заяву.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Пунктом другим частини п`ятої статті 160 КАС України встановлено, що у позовній заяві, зокрема, зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса, адреса електронної пошти.

Всупереч зазначеному позивачем не вказано у позовній заяві реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача та відповідача, а також не зазначено електронної адреси, адреси електронної пошти за наявності позивача та відповідача.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб"єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб"єкта владних повноважень протиправними та зобов"язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб"єкта владних повноважень протиправною та зобов"язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб"єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб"єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналізуючи частину першу статті 5 КАС України, суд звертає увагу на те, що права, свободи або законні інтереси особи підлягають судовому захисту в адміністративному суді за наявності наступних обов"язкових умов безпосереднього порушення прав, свобод або законних інтересів особи, вчинення такого порушення законодавчо визначеним суб"єктом, а саме суб"єктом владних повноважень, та у разі порушення прав, свобод або законних інтересів особи у спосіб встановлений законодавством, а саме рішенням, дією чи бездіяльністю такого суб"єкта.

З цього приводу суд зазначає, що захист прав позивача шляхом звернення до адміністративного суду щодо оскарження дій чи бездіяльності суб"єкта владних повноважень, може відбуватись, виключно, внаслідок формування позовних вимог відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням юрисдикції адміністративних судів.

Окрім того суд зауважує, що відповідно до змісту Конституції України та положень Закону України "Про Конституційний Суд України" конституційне провадження здійснюється лише Конституційним Судом України.

З огляду на вказане, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги із викладом прохальної частини позовної заяви відповідно до положень ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням юрисдикції адміністративних судів.

Крім того, згідно з п.5 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем у позовній заяві не дотримано вимог пункту 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Також відповідно до п.9 ч.5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Всупереч вказаним нормам, позивач не навів достатнього обґрунтування порушеного права, також не надано жодного доказу на обґрунтування позовних вимог та обставин, що порушують права позивача.

Відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем у позовній заяві не дотримано вимог пункту 11 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як свідчить зміст позовної заяви, позивач просить зокрема, визнати нечинним та скасувати обрання ОСОБА_2 на посаду міського голови м. Житомира 25.10.2015, проте до суду з даним позовом звернувся лише 11.02.2020 (здав позовну заяву до канцелярії Корольовського районного суду м.Житомира).

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що позивач звернувся до суду з пропуском строку.

Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску до суду не подав.

Частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір за подання до суду даної позовної заяви, слід обраховувати відповідно до розміру ставок, встановлених Законом України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VIсудовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлено ставку судового збору 0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому абзацом 2 ч.3 ст. 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривень.

Таким чином, при зверненні до суду з даним позовом за позовні вимоги немайнового характеру необхідно було сплатити судовий збір у сумі розміром 840,8 грн (2102 грн х 0,4) за кожну позовну вимогу немайнового характеру.

Окрім того відповідно до ч.4 ст161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Натомість позивачем до позовної заяви не долучено жодного доказу.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

1) уточненої позовної заяви (та її копій по кількості учасників справи), зазначивши у ній:

- відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційну електронну адресу, адресу електронної пошти позивача та відповідача;

- позовні вимоги відповідно до положень ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням юрисдикції адміністративних судів;

- письмового викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини;

- письмового обґрунтування порушення оскаржуваними діями та бездіяльністю відповідача прав, свобод та інтересів позивача;

2) власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

3) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

4) усіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів);

5) документу про сплату судового збору у розмірі 840,8 грн за кожну позовну вимогу немайнового характеру за платіжними реквізитами для перерахування судового збору, або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач коштів УК у м.Житомирі/м.Житомир/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4006797; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського міського голови Сухомлина Сергія Івановича про визнання нечинним і скасування обрання та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко