Справа № 120/1286/20-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

23 березня 2020 р. Справа № 120/1286/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

до: приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича (РНОКПП: , адреса: вул. Дмитрівська, 35-В, Шевченківський район, м. Київ, 01054)

про: визнання протиправними дій та бездіяльності,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича (РНОКПП: , адреса: вул. Дмитрівська, 35-В, Шевченківський район, м. Київ, 01054) про визнання протиправними дій та бездіяльності.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту четвертого, п`ятого частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд зазначає, що рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статті 2, 6 КАС України. Суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Статтею п`ятою КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Вказані положення кореспондуються з нормами частини другої статті 245 КАС України.

Разом із тим, з огляду на положення статті 245 КАС України, суд не уповноважений на власний розсуд визначати належний спосіб захисту порушеного права позивача, тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом коректного викладу змісту позовних вимог до відповідача та визначити спосіб захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи, передбачених статтею 245 КАС України.

Відповідно до статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Главою 11 Розділу II КАС України визначено особливості позовного провадження в окремих категоріях адміністративних справ, зокрема у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби та приватного виконавця. Однією з таких особливостей є встановлення скороченого строку звернення до адміністративного суду.

Так, частиною першою, другою статті 287 КАС України встановлено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує дії відповідача щодо відкриття виконавчого провадження № 60943612 та винесення постанов у рамках зазначеного виконавчого провадження, а також бездіяльність приватного виконавця щодо не закриття виконавчого провадження № 60943612 та скасування всіх постанов, винесених у рамках даного виконавчого провадження.

Як встановлено судом, позивач володіє акціями простими бездокументарними іменними АТ "Оператор газорозподільної системи "Вінницягаз" у загальній кількості 6, що підтверджується реєстром власників іменних цінних паперів АТ "Оператор газорозподільної системи "Вінницягаз" станом на 03.02.2020 року.

08.01.2020 року відповідачем прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження № 60946312.

Одночасно, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Пилипчуком Віталієм Григоровичем прийнято постанову про арешт коштів боржника від 08.01.2020 року.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича від 10.01.2020 року, у межах виконавчого провадження № 60946312, накладено арешт на все майно, що належить боржнику, у межах суми звернення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів.

10.01.2020 року приватним виконавцем прийнято постанову про арешт майна боржника, відповідно до якої накладено арешт на майно, що належить боржнику, а саме частку учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінницягаз збут", у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, судовий наказ, за яким приватним виконавцем відкрито виконавче провадження та винесено вищевказані постанови, виданий Господарським судом Вінницької області на виконання рішення Господарського суду Вінницької області від 08.11.2017 року у справі № 902/368/16, яке залишене в силі постановою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 28.10.2019 року.

У свою чергу, постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 22.01.2020 року постанову Північно-Західного апеляційного господарського суду від 28.10.2019 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд.

24.01.2020 року АТ "Оператор газорозподільної системи "Вінницягаз", посилаючись на постанову Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 22.01.2020 року, звернулось до відповідача із заявою про закінчення виконавчого провадження.

За результатами розгляду вказаної заяви, листом приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича від 31.01.2020 року, який отримано АТ "Оператор газорозподільної системи "Вінницягаз" 04.02.2020 року, повідомлено останнього про відсутність правових підстав для закінчення виконавчого провадження № 60946312.

Таким чином, з наявних матеріалів та пояснень позивача, стає зрозумілим, що фактично в лютому 2020 року ОСОБА_1 була обізнана про вищевказану відмову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича.

Суд звертає увагу, що, у даному випадку, всі обставини справи вказують на те, що позивач все ж таки мала змогу дізнатись про вказані дії (бездіяльність) відповідача ще в лютому 2020 року, проте до суду звернулась лише у березні 2020 року.

Встановлення строків звернення до суду законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України та іншими законами, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Отже, з тих матеріалів, що містяться у справі, враховуючи відсутність заяви позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин пропуску такого строку, суд доходить висновку про те, що позивачем пропущено 10-денний строк звернення до суду, який встановлений частиною другою статті 287 КАС України.

Відповідно до частини 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною шостою статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Враховуючи викладене, позивачу слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Також, згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом третім частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2020 року для працездатних осіб встановлено у розмірі 2102 гривні.

Згідно з абзацом другим частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як уже зазначалося судом, звертаючись до адміністративного суду, позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо відкриття виконавчого провадження № 60943612 та винесення постанов у рамках зазначеного виконавчого провадження, а також визнати протиправною бездіяльність приватного виконавця щодо не закриття виконавчого провадження № 60943612 та скасування всіх постанов, винесених у рамках даного виконавчого провадження.

Таким чином, оскільки позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, то у відповідності до положень частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Відтак, у ОСОБА_1 виник обов`язок сплатити судовий збір у загальному розмірі 1681,60 грн.

У даному випадку до позовної заяви надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1680,80 грн. Таким чином, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, сплативши судовий збір у повному розмірі, тобто додатково сплатити 0,80 грн. (1681,60 грн. - 1680,80 грн. = 0,80 грн.)

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Частинами першою, другою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення вказаних недоліків шляхом:

- коректного викладу змісту позовних вимог до відповідача та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи, передбачених статтею 245 КАС України;

- подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку;

- надання доказів сплати судового збору у розмірі 0,80 грн. (вісімдесят копійок) за належними реквізитами щодо його сплати.

У свою чергу, належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Реквізити рахунку для зарахування надходжень державного бюджету по ККДБ 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)" за відомчою ознакою "84" - "Окружні адміністративні суди", відкритий за стандартом IBAN:

Одержувач: УК у м. Вінниці/отг м.Вінниця/22030101;

Код ;

Банк: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Рахунок: UA4002856;

Призначання платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Вінницького окружного адміністративного суду також можна довідатися на офіційному веб-сайті суду (http://voas.gov.ua/) у розділі "Судовий збір".

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256, 287 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича (РНОКПП: , адреса: вул. Дмитрівська, 35-В, Шевченківський район, м. Київ, 01054) про визнання протиправними дій та бездіяльності, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна