Справа № 520/14360/19
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2020 р. № 520/14360/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" до Державної податкової служби України , Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позову позивач вказав на протиправність відмови у реєстрації податкових накладних від 31.05.2019 року № 6 та від 03.07.2019 року № 1. Відносно податкової накладної від 12.07.2019 року № 2 вона була прийнята з зупиненням реєстрації. Позивач надав пояснення та докази на пропозицію податкового органу, з метою прийняття рішення про її реєстрацію. Однак, вказані пояснення не прийнято, а у відповідній квитанції зазначено, що підставою неприйняття пояснень стала відсутність факту зупинення реєстрації вказаної накладної в ЄРПН.

Від представника відповідача - ГУ ДПС в Харківській області надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що рішення про відмову в реєстрації ПН від 31.05.2019 року № 6 та від 03.07.2019 року № 1 є законними. Відносно ПН від 12.07.2019 року № 2 зазначений відповідач вказував, що реєстрація вказаної накладної є зупиненою, а відповідні пояснення не були прийняті через помилки у заповненні позивачем відповідного повідомлення.

Відповідач - ДПС України відзив на позов не надав.

Суд, на підставі ст. 205 КАС України, вважає можливим розглянути справу у письмовому провадженні

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного .

Видами діяльності позивача, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на відкритому ресурсі офіційного сайту Міністерства юстиції України (https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch) є: Код КВЕД 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; Код КВЕД 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; Код КВЕД 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням (основний);

Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; Код КВЕД 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення

Позивач, в рамках здійснення господарської діяльності мав відносини з ТОВ "ДТЕК СХІДЕНЕРГО", АТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" з приводу чого до матеріалів справи надано первинну документацію.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами вказаних взаємовідносин позивачем було складено податкові накладні від 31.05.2019 року № 6, від 03.07.2019 року № 1, від 12.07.2019 року № 2 ( надалі - ПН, а.с.32,81,84).

Реєстрацію вказаних ПН було зупинено на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки такі відповідають вимогам пп. 1.6 п. 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. "

Позивачем надіслано пояснення та документи по заблокованим ПН.

За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення від 02.10.2019 року № 1296777/42440095 про відмову в реєстрації ПН № 6 від 31.05.2019 року (залишене без змін за наслідками адміністративного оскарження), рішення від 18.10.2019 року № 1309474/42440095 про відмову в реєстрації ПН № 1 від 03.07.2019 року ( а.с. 40-42, 97-98).

В реєстрації вказаних ПН було відмовлено з підстав ненадання платником первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/ інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Щодо ПН від 12.07.2019 року № 2, надіслані позивачем повідомлення про надання пояснень та копії документів були не прийняті, запропоновано виправити документ та надіслати його знову ( а.с.91-96).

Крім того, у відповідній квитанції № 2 ( а.с.96) вказано, що пояснення та документи по ПН від 12.07.2019 року № 2 не прийняті за відсутності в ЄРПН факту її зупинення.

Позивач у позові вказував, що зазначене не відповідає дійсності та судом встановлено відповідний факт, оскільки до матеріалів справи ( а.с.86) позивачем надано відповідну квитанцію від 31.07.2019 року.

У свою чергу, ГУ ДПС в Харківській області у відзиві на позов зазначило, що повідомлення про подачу документів не було прийнято, оскільки заповнено платником з помилками, які необхідно виправити та надати документи знову.

Відповідна помилка полягала у тому, що при заповненні повідомлення позивачем було заповнено № філії "0003", який по платнику ТОВ "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" у ПН від 12.07.2019 року № 2 відсутній. Зазначене підтверджується матеріалами справи ( а.с. 129-130).

По суті позову суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Редакція пункту 201.16 статті 201 ПК України змінена на підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 7 грудня 2017 року № 2245-VIII (далі - Закон № 2245-VIII).

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2245-VIII Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

21 лютого 2018 року на виконання вимог Закону № 2245-VIII Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 117, який був чинним на момент спірних правовідносин), пунктом 10 якого зобов`язано ДФС визначити критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та погодити їх з Міністерством фінансів України.

Відповідно до пунктів 6, 7 Порядку № 117 у разі, коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/ розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктами 12, 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

На час виникнення та розвитку спірних у цій справі правовідносин критерії ризиковості здійснення операцій були визначені та затверджені листом В.о. Голови Державної фіскальної служби України від 05.11.2018 р.( на час зупинення реєстрації ПН).

Пунктом 1.6 вказаних критеріїв надано вичерпний перелік критеріїв, що дає підстави для визначення ризиковості платника податків.

Так, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України"; платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Згідно п.21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Суд вказує, що в квитанціях про зупинення реєстрації ПН критерії ризиковості визначені виключно на підставі листа ДФС від 05.11.2018 р.

Вирішуючи питання щодо законності рішень про відмову у реєстрації ПН , суд вказує, що зупинення їх реєстрації, за своїм змістом є передумовою для прийняття рішень про відмову у реєстрації ПН.

Суд, надаючи оцінку підставам зупинення реєстрації ПН, поданих позивачем, враховує, що акт, що затверджує критерії ризиковості здійснення операцій має на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дійсно, відповідно до чинного законодавства у податкового органу наявні повноваження на здійснення моніторингу податкових накладних, зупинення їх реєстрації та прийняття подальшого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, суд вказує, що наявність повноважень - це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень - це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого, у цій справі, є прийняття рішення.

Отже, суд вважає, що зупинення реєстрації податкових накладних на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, порушує принцип правової визначеності та передбачуваності, а, відтак, є неправомірним.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 2 квітня 2019 року у справі № 822/1878/18, від 21 травня 2019 року у справі № 815/2791/18, від 9 липня 2019 року у справі №140/2093/18, від 30 липня 2019 року у справі №320/6312/18, від 20 листопада 2019 року у справі №560/279/19.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У правовідносинах, з приводу яких подано позов, виходячи з початкового порушення принципів правової визначеності та передбачуваності зупиненням реєстрації ПН на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, спірні рішення про відмову в їх реєстрації, як подальша реалізація названого зупинення, не відповідає вимогам статті 2 КАС України щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості.

Так, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

В ході розгляду справи знайшов свої підтвердження факт того, що після зупинення реєстрації ПН позивачем були подані документи, передбачені пунктом 14 Порядку №117, для прийняття рішення про її реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Такими документами, в силу п.14 Порядку №117 є договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Проте, у спірних рішеннях комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації ПН накладних фактично було лише процитоване положення пункту 14 Порядку №117, тобто викладена загальна норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку контролюючого органу, не вистачає для здійснення реєстрації податкової накладної, а також без повідомлення причин та мотивів, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані.

При цьому, судом встановлено, що подані Товариством для реєстрації податкових накладних документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які в силу частини другої статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення господарських операцій.

Разом з тим, комісія регіонального рівня, не зважаючи на надіслані позивачем повідомлення та додані до них документи, прийняла спірні рішення про відмову в реєстрації ПН без зазначення, як було вказано вище, мотивів неврахування поданих позивачем документів.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Невиконання вказаних вимог призводить до його протиправності.

У свою чергу, суд вважає, що мотивація спірних рішень не узгоджується із презумпцією правомірності рішень/дій платника податків відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Вуліч проти Швейцарії», «Компанія «Вестберга таксі Актіеболаг») та приписів статті 77 КАС України щодо покладення обов`язку доказування на податковий орган при вирішенні спорів, зокрема щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку.

Матеріали справи не містять належних і достатніх доказів спростування відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, тверджень позивача, наведення відповідних мотивів прийняття спірного рішення та неврахування наданих позивачем документів, а відтак, підтверджень правомірності рішень податкового органу.

З огляду на наведене, позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в частині, що стосується рішення від 02.10.2019 року № 1296777/42440095 про відмову в реєстрації ПН № 6 від 31.05.2019 року та рішення від 18.10.2019 року № 1309474/42440095 про відмову в реєстрації ПН № 1 від 03.07.2019 року та зобов`язання зареєструвати вказані податкові накладні № 6 від 31.05.2019 року та № 1 від 03.07.2019 року.

Щодо решти позову, а саме, про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну від 12.07.2019 року № 2, суд вказує, що після зупинення її реєстрації позивачем було подано повідомлення про подання пояснень та копій документів та відповідні документи, з метою вчинення дій з її реєстрації в ЄРПН.

Судовим розглядом встановлено, що вказане повідомлення не було прийняте як таке, що заповнене з помилками, що не виключало право позивача на повторну подачу таких у виправленому вигляді.

До суду сторонами не надано доказів того, що позивач повторно звернувся до податкового органу з відповідним виправленим повідомленням та результатів розгляду такого повідомлення у вигляді рішення про реєстрацію або про відмову в реєстрації податкової накладної від 12.07.2019 року № 2.

Тобто, відносно вказаної податкової накладної відсутнє відповідне рішення суб`єкта владних повноважень, яке могло б бути предметом судового захисту.

Відповідне повідомлення про зупинення реєстрації податкової накладної не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні приписів КАС України, оскільки у спірних правовідносинах правові наслідки для позивача пов`язані виключно з наявністю рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

Відтак, позов у відповідній частині є передчасним та не підлягає задоволенню.

Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 255, 257, 295, 297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" (вул. Ізмайлівська, буд. 11-А, оф. 1,м. Харків,61052, ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053, ), Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Харківській області від 02.10.2019 року № 1296777/42440095 про відмову в реєстрації податкової накладної № 6 від 31.05.2019 року та від 18.10.2019 року № 1309474/42440095 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 03.07.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 6 від 31.05.2019 року та № 1 від 03.07.2019 року, подані Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" датою їх подання на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У задоволенні решти позову - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" (вул. Ізмайлівська, буд. 11-А, оф. 1,м. Харків,61052, ) судові витрати у розмірі 3842 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОПРОМ ХХІ" (вул. Ізмайлівська, буд. 11-А, оф. 1,м. Харків,61052, ) судові витрати у розмірі 3842 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 23 березня 2020 року.

Суддя Заічко О.В.