Справа № 320/2359/19
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2359/19
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

26 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.07.2019 у справі за позовом Головного управління ДФС у Київській області до КП "Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу" про скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.07.2019 позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з даною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2019 апеляційну скаргу залишено без руху, у зв`язку з недотриманням п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, та, в подальшому, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 апеляційну скаргу було повернуто апелянту.

Звертаючись вдруге до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 28.01.2020 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2019, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження та сплачено судовий збір на рахунок іншого суду, на що було вказано ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2020, якою апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено апелянту строк для усунення вказаних недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Надалі, 24.03.2020 до суду від представника апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому зазначено про те, що строк на звернення до суду з апеляційною скаргою було пропущено, оскільки первинну апеляційну скаргу подано у встановлений приписами КАС України строк, однак, її було повернуто, у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору. Крім того, у зазначеному клопотанні апелянт просить суд продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги та/або відстрочити сплату судового збору.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

У свою чергу, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

При цьому, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору, а тому, держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ. Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору, не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Слід звернути увагу на те, що копію оскаржуваної ухвали від 31.07.2019 апелянтом отримано 08.11.2019, тобто, останнім днем подання апеляційної скарги фактично є 25.11.2019. Звертаючись до суду апеляційної інстанції вдруге з апеляційною скаргою 28.01.2020, тобто, з пропуском 15-денного строку на оскарження ухвали, апелянтом не так і не було надано жодних належних доказів, які реально підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги.

Крім того, слід зазначити, що апелянтом і на даний час не виконано вимог ухвали суду в частині повної сплати судового збору за подання апеляційної скарги, оскільки звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 28.01.2019, апелянтом надано суду квитанцію від 18.12.2019 на суму 3842 грн., з реквізитами. що не відповідають реквізитам Шостого апеляційного адміністративного суду для сплати судового збору, а тому, таку квитанцію суд не може взяти до уваги як підтвердження сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.11.2019.

Також, до клопотання від 24.03.2020 апелянтом додано платіжне доручення № 4950 від 18.12.2019 на суму 1921,00 грн., проте, в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, судом вказувалось на необхідності сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 липня 2019 року в розмірі 2102 грн.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Щодо клопотання апелянта продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що таке не підлягає задоволенню, оскільки апелянту вже було надано максимальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, що передбачений приписами КАС України - 10 днів.

У частині клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів звертає увагу на те, що апелянт не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

При цьому, згідно з вимогами ч. 1 ст. 8 КАС України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апелянта не є підставою для відстрочення сплати судового збору, а відтак, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність належного обгрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції в даній справі, колегія суддів вважає, що апелянтом пропущено встановлений процесуальним законом строк на апеляційне оскарження, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження на підставі п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Керуючись ст. 248, п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У задоволенні клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

У задоволенні клопотання апелянта про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.07.2019 у справі за позовом Головного управління ДФС у Київській області до КП "Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу" про скасування державної реєстрації відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Ганечко О.М.

Судді Кузьменко В.В.

Шурко О.І.