Справа № 520/10229/19
Суддя: Старосуд М.І.
Дата ухвалення: 2020-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 березня 2020 р. Справа № 520/10229/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Старосуда М.І.,

Суддів: Калитки О. М. , Мельнікової Л.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року по справі № 520/10229/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області

про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху, через пропуск строку на звернення з апеляційною скаргоюта наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин пропуску строку та обгрунтованих підстав для його поновлення з посиланням на відповідні докази .

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 17.03.2020 року апелянтом подано клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому відповідач просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції як такий, що пропущений з поважних причин.

В обгрунтування поданого клопотання податковий орган зазначає, що ним у строк, встановлений статтею 295 КАС України, вже подавалася апеляційна скарга на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2019р., яку ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року було повернено апелянту, у зв`язку з невиконанням ним вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що він не міг виконати вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху через відсутність коштів на сплату судового збору.

Таким чином, подане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження обгрунтоване неможливістю апелянта виконати покладений на нього процесуальним законом обов`язок щодо сплати судового збору.

Розглянувши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку про його необгрунтованість.

Згідно ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

При цьому, невиконання скаржником в повному обсязі вимог процесуального законодавства, що мало наслідком повернення первинної апеляційної скарги, не є підставою для поновлення пропущеного строку з наведених підстав.

Колегія суддів вважає, що попереднє звернення з апеляційною скаргою, яка не відповідала вимогам процесуального законодавства, та її повернення, не є об`єктивно непереборними обставинами, такими, що не залежать від волевиявлення особи та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою і в жодному разі не дають право державному органу у будь-який необмежений час після спливу строку на апеляційне оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Більше того, на відсутність коштів для сплати судового збору, як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження, Головне управління Держгеокадастру у Харквівській області посилалося в поданій апеляційній скарзі. Однак, ухвалою колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020р. такі причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано не поважними.

Також, колегія суддів звертає увагу, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору. Невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

На підставі викладеного, колегія суддів доходить висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованим, а підстави, вказані у ньому, є неповажними.

Довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2019 року у справі №826/11503/17, який в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України, має бути врахований судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Отже, підстав до поновлення пропущеного апелянтом строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції не вбачає.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом не поважними.

Оскільки на виконання вимог ухвали суду від 17.03.2020 апелянтом наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, які визнані судом не поважними, тому відсутні підстави для прийняття апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року по справі № 520/10229/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя М.І. Старосуд
Судді О.М. Калитка Л.В. Мельнікова