Справа № 1.380.2019.002674
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 рокуЛьвівСправа № 1.380.2019.002674 пров. № А/857/1748/20
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Пліша М.А.,

Коваля Р.Й.,

секретаря судового засідання Максим Х.Б.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Москаль Р.М.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Львові о 13 год. 36 хв. 16 грудня 2019 року, повне судове рішення складено 26 грудня 2019 року, у справі №1.380.2019.002674 за позовом ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

27.05.2019 ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Львівської митниці ДФС, просив визнати протиправним та скасувати наказ начальника Львівської митниці ДФС Прокіпчука Л.І. від 10.05.2019 №110-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності»; визнати протиправним та скасувати наказ начальника Львівської митниці ДФС Прокіпчука Л.І. від 10.05.2019 №350-о «Про звільнення ОСОБА_1 »; поновити ОСОБА_1 на посаді державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС; стягнути з Львівської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2019 року позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що службове розслідування проведено однобоко та необ`єктивно, оскільки відповідач проаналізував та висвітлив свою оцінку зображень з відеокамер спостереження лише за час (години/хвилини), вказаний в листі підрозділу СБУ, проте не здійснив такого ж аналізу за час (години, хвилини), вказані позивачем в АСМО «Інспектор» як початок процедури митного оформлення транспортних засобів д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 . Відповідачем не надано суду будь-яких процесуальних рішень, прийнятих посадовими особами правоохоронного органу в порядку КПК України, з мотивів відсутності таких. В свою чергу, позивач суд повідомив, що станом на дату судового розгляду справи його не викликали та не допитували в порядку кримінального судочинства. Оцінюючи зображення з камер відеоспостереження суд першої інстанції зазначив, що їх якість не дає можливості ідентифікувати ані марки транспортних засобів, ані їх державні реєстраційні номери, ані фізичних осіб, що на них зафіксовані; зображення із зони виїзду з митного поста такої ж незадовільної якості.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Галицька митниця ДФС подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що транспорті засоби, митне оформлення яких здійснював позивач, могли виїхати на митну територію України, інформацію до функціонального модуля «Диспетчер ЗМК» АСМО «Інспектор» про в`їзд таких в зону митного контролю внесено позивачем після зупинення транспортних засобів співробітниками ГУ БКОЗ СБ України. Скаржник вказує, що несумлінне та недобросовісне виконання позивачем обов`язків призвело до вчинення дисциплінарного проступку, який за своїм характером та можливими наслідками, до яких могло призвести несумлінне та недобросовісне виконання, вказує на наявність в його діях порушення присяги державного службовця. Зазначає, що дії позивача вчинені проти інтересів служби та суперечать покладеним на нього обов`язкам, вчиненим проступком позивач підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

В судовому засіданні 16.03.2020 ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, замінено відповідача - Львівську митницю ДФС, правонаступником - Галицькою митницею Держмитслужби.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, представник позивача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.

Як встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, ОСОБА_1 з 27.09.2000 працював в митних органах. На момент виникнення спірних правовідносин обіймав посаду державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС.

Наказом начальника Львівської митниці ДФС від 10.05.2019 №110-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», керуючись положеннями статей 65, 66, 67 Закону України «Про державну службу», наказано за вчинення державним інспектором відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», застосував до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби (т.1 а.с.12-13).

10.05.2019 наказом начальника Львівської митниці ДФС №350-о, ОСОБА_1 10.05.2019 звільнено з посади державної служби та із займаної посади державного інспектора митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС за порушення Присяги державного службовця, відповідно до пункту 4 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» (т.1 а.с.15).

Вважаючи вказані накази незаконними, прийнятими з порушенням норм матеріального та процесуального права, без урахування всіх обставин справи, ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частин 1 та 3 статі 569 Митного кодексу України, в редакції чинній на час видачі оскаржуваних наказів, (далі - МК України) працівники органів доходів і зборів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи органів доходів і зборів є державними службовцями.

Принципи, правові та організаційні засади державної служби, умови та порядок реалізації громадянами України права на державну службу визначає Закон України «Про державну службу» від 17.11.2011 № 4050-VI, чинний на час видачі оскаржуваних наказів, (далі - Закон № 4050-VI) відповідно до положень статті 65 якого підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарним проступком є, зокрема, порушення Присяги державного службовця (пункт 1 частини 2 статті 65 Закону № 4050-VI).

Згідно з частинами 1 та 5 статті 66 Закону № 4050-VI до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини 2 статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 4050-VI дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що доповідною запискою заступника начальника митниці - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії ОСОБА_5 від 29.10.2018 №22097/10/13-70-20/10/27 поінформовано керівника Львівської митниці ДФС про факти перевірки законності переміщення через митний кордон України та проведення переогляду співробітниками ГУ БКОЗ СБ України області декількох транспортних засобів, що переміщувалися 27.10.2018 близько 02 год. 30 хв. при виїзді з пункту пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС.

В доповідній записці зазначено, що працівниками управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Львівської митниці ДФС спільно із співробітниками ГУ БКОЗ СБ України: - під час проведення переогляду транспортного засобу марки «OPEL MOVANO» реєстраційний номер НОМЕР_1 у багажному відсіку автомобіля виявлено товар загальною вагою 2600 кг; - під час проведення переогляду транспортного засобу марки «MERCEDES-BENZ SPRINTER» реєстраційний номер НОМЕР_2 виявлено товар вагою 1581,5 кг. Ці товари були розміщені у вантажному відсіку транспортних засобів без ознак приховування. Згідно з інформації наявної в АСМО «Інспектор», митні формальності із зазначеним транспортним засобом здійснювались державним інспектором відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС Коваленком Андрієм Володимировичем.

За вказаними фактами посадовою особою управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Львівської митниці ДФС 27.10.2018 щодо водіїв транспортних засобів складено протоколи про порушення митних правил №6555/20900/18 та №6561/20900/18 за ознаками порушення митних правил передбаченого статтею 472 та частиною першою статті 482 Митного кодексу України.

Для встановлення законності переміщення товарів через митний кордон України зазначеними транспортними засобами, а також законності дій працівників, рекомендовано призначити службове розслідування з відстороненням посадових осіб, які згідно з журналом розподілу обов`язків розподілені на пасажирський напрямок в`їзду на митну територію України смуги руху «червоний» та «зелений» коридор, в тому числі тих, що здійснювали митний контроль зазначених вище транспортних засобів та керівника відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС. В переліку таких осіб вказаний державний інспектор відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1

Відповідно до резолюції в.о. начальника Львівської митниці ДФС від 29.10.2018 на цій доповідній записці зобов`язано відкрити дисциплінарне провадження, зокрема, відносно ОСОБА_1 з відстороненням останнього від виконання посадових обов`язків (т.1 а.с.38).

Наказом в.о. начальника Львівської митниці ДФС №770-О від 30.10.2018 «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків» у зв`язку з відкриттям дисциплінарних проваджень державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 відсторонено від виконання посадових обов`язків з 31.10.2018 на час здійснення дисциплінарного провадження (т1 а.с.41-42).

Частиною 1 статті 69 Закону № 4050-VI встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку (частина 9 статті 69 Закону № 4050-VI).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (частина 10 статті 69 Закону № 4050-VI).

З метою визначення наявності вини, характеру та тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого посадовими особами Львівської митниці ДФС при здійсненні митних формальностей при пропуску на митну територію України транспортних засобів за фактами, викладеними в доповідній записці від №22097/10/13-70-20/10/27 від 29.10.2018 підставі наказу Львівської митниці ДФС №591 від 21.11.2018 (із змінами, внесеними наказом Львівської митниці ДФС №679 від 26.12.2018) дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Львівської митниці ДФС проведено службове розслідування.

За наслідками аналізу зібраних матеріалів комісія вказала, що відповідно до листа спецпідрозділу БКОЗ УСБУ у Львівській області 27.10.2018 о 01 год. 58 хв. на митний пост «Краковець» у напрямку «в`їзд в Україну» по смузі руху «червоний коридор» прибув мікроавтобус марки «Мерседес» д.р.н. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_3 , 07.09.1992 р.н. Державний інспектор ВМО №3 МП «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 в ході здійснення митних формальностей не провів належний огляд цього транспортного засобу та дозволив в`їзд на територію України, що підтверджує відбиток особистого митного забезпечення на контрольному талоні, який є підставою для випуску транспортного засобу з МАПП «Краковець-Корчова». О 02 год. 07 хв. мікроавтобус марки «Мерседес» д.р.н. НОМЕР_2 покинув зону митного контролю і рухався в напрямку виїзду з митного поста та був зупинений співробітниками ГУ БКОЗ СБ України. Вказаний транспортний засіб переміщував товари (товари 1-24 групи, загальною вагою 1581,5кг) без сплати обов`язкових митних, платежів.

Відомо, що державний інспектор ВМО №3 МП «Краковець» ОСОБА_1 вніс до АСМО «Інспектор 2006» наступні відомості: «в`їзд транспортного засобу в зону митного контролю» о 02 год. 12 хв. 22. сек., що відбулося вже після фактичного зупинення транспортного засобу співробітниками ГУБКОЗ СБ України».

27.10.2018 о 02:03 год. співробітниками ГУ БКОЗ СБ України зупинено транспортній засіб д.н.з. НОМЕР_1 безпосередньо перед виїзними воротами з МППдАС «Краковец» (ворота призначені для виїзду з пункту пропуску в напрямку митної території України транспортних засобів, які прослідували по «зеленому коридору»). При цьому, водій транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_1 знищив контрольний талон для проходження по червоному коридору.

Державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 вніс до функціонального модуля «Диспетчер ЗМК» АСМО «Інспектор» інформацію про в`їзд транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_1 в зону митного контролю о 02:12:57 год. 27.10.2018, тобто вже після фактичного зупинення цього транспортного засобу (при його виїзді з території пункту пропуску) співробітниками ГУ БКОЗ СБ України.

Камера 1 відобразила, як 27.10.2018 о 01:56:31 год. однією з смуг руху «червоний коридор» пасажирської ділянки напрямку «в`їзд в Україну» рухається уперед мікроавтобус білого кольору. Цей мікроавтобус, без зупинки, проїхавши лінію «STOP», продовжив свій рух уперед і, не зупиняючись, одразу прослідував вглиб зони митного контролю, виїхавши за поле зору цієї камери.

Згідно з інформацією, яка зазначена в листі спецпідрозділу БКОЗ УСБУ у Львівській області, мікроавтобус марки «Опель» д.р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибув на митний пост «Краковець» у напрямку «в`їзд в Україну» по смузі руху «червоний коридор» 27.10.2018 о 01 год. 56 хв.

Тому, на думку комісії, є достатні підстави вважати, що 27.10.2018 о 01:56:31 год. камера 1 відобразила в`їзд в зону митного контролю та переміщення нею без зупинки саме транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_1 .

Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Львівської митниці ДФС одержала 22.02.2019 від ОСОБА_1 письмові пояснення в яких зазначив, що на робочій зміні 27.10.2018 здійснював митне оформлення транспортних засобів з реєстраційними номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2. Під час митного оформлення водії означених автомобілів повідомили, що переміщують товари для власних потреб. З метою здійснення ідентифікації переміщуваних товарів скерував транспортні засоби у бокс поглибленого огляду, видавши для заповнення бланк митної декларації для відображення в ній відомостей щодо переміщуваних водіями товарів. Чому і з яких причин водії означених транспортних засобів направились не в бокс поглибленого митного огляду, а в напрямку до виїзних воріт з пункту пропуску «Краковець» позивачу невідомо, оскільки жодних вказівок на виїзд з пункту пропуску «Краковець» не давав. Щодо проставлення відтиску закріпленої за ним ОНП №468 на контрольному талоні серії TDC №834107 для проходження по червоному коридорі, зазначив, що це було зроблено механічно, наголосивши, що митне оформлення транспортного засобу не було завершене, про що свідчить відсутність відповідної інформації про завершення митного оформлення цього транспортного засобу у функціональному модулі «Диспетчер ЗМК» АСМО «Інспектор».

За результатом службового розслідування 18.01.2019 складено висновок №3/76-19 (т.1 а.с.43-69), відповідно до якого 27.10.2018 державний інспектор відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків в МППдАС «Краковець» (митний пост «Краковець» Львівської митниці ДФС) на смугах руху «червоний коридор» пасажирського напрямку «в`їзд в Україну», діючи проти інтересів державної служби, всупереч покладених на нього службових обов`язків, вчинив дії, направлені на незаконне звільнення від митного контролю та пропуск переміщуваних на митну територію України вказаною ділянкою роботи в транспортному засобі д.н.з. НОМЕР_1 товарів «запасні частини до автомобілів, ручний інструмент та косметичні засоби» загальною вагою 2600 кг, а також переміщуваних на митну територію України тією ж ділянкою роботи в транспортному засобі д.н.з. НОМЕР_2 товарів 1-24 групи УКТ ЗЕД (продукти харчування) загальною вагою 1581,5 кг. Дисциплінарна комісія запропонувала врахувати встановлені в ході службового розслідування факти при підготовці відповідно до вимог статті 73 Закону України «Про державну службу» висновку про наявність в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та відповідного подання.

Голова дисциплінарної комісії звернувся до начальника Львівської митниці ДФС із поданням від 10.05.2019 № 109/13-70, відповідно до якого рекомендував за вчинене 27.10.2018 державним інспектором відділу митного оформлення №3 митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», з урахуванням встановлених в ході дисциплінарного провадження обставин, розглянути питання щодо притягнення державного інспектора ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби на підставі частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу» (т.2 а.с.25-72).

Відповідно до статті 74 Закону № 4050-VI дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що позивачу у вину ставиться непроведення належного огляду транспортних засобів в ході здійснення митних формальностей, вчинення дій, направлених на незаконне звільнення від митного контролю та пропуск переміщуваних на митну територію України товарів у транспортних засобів.

Пунктами 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України встановлено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з статтею 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. Митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками. Не допускаються визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю (частина 1 статті 320 МК України).

Відповідно до частини 1 статті 334 МК України органи доходів і зборів вимагають від осіб, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи провадять діяльність, контроль за якою цим Кодексом покладено на органи доходів і зборів, тільки ті документи та відомості, які необхідні для здійснення митного контролю та встановлені цим Кодексом.

Статтею 336 МК України встановлено, перелік форм митного контролю, який здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом:

Згідно з частиною 1 статті 337 МК України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до статті 366 МК України двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Згідно з частиною 4 статті 374 МК України товари (крім підакцизних), що ввозяться громадянами у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі, сумарна фактурна вартість та/або загальна вага яких перевищують обмеження, встановлені частиною першою цієї статті, але загальна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 10000 євро, підлягають письмовому декларуванню в порядку, встановленому для громадян, з поданням документів, що видаються державними органами для здійснення митного контролю та митного оформлення таких товарів, та оподатковуються ввізним митом за ставкою 10 відсотків і податком на додану вартість за ставкою, встановленою Податковим кодексом України, в частині, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України). Базою оподаткування таких товарів є частина їх сумарної фактурної вартості, що перевищує еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або вартість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №451, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, затверджено Типову технологічну схему здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон (далі - Типова технологічна схема), яка визначає відповідно до Митного кодексу України послідовність дій посадових осіб митних органів під час здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються ними через митний кордон України (далі - автомобільні транспортні засоби і товари), у пунктах пропуску для автомобільного сполучення через державний кордон (далі - пункти пропуску).

Відповідно до пунктів 2, 3 Типової технологічної схеми митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками. Митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно в зонах митного контролю і завершується митним оформленням відповідно до вимог законодавства.

Згідно з пунктом 6 Типової технологічної схеми під час митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів митні органи у пунктах пропуску здійснюють, зокрема: реєстрацію прибуття автомобільних транспортних засобів і товарів на митну територію України або їх вибуття з митної території України; перевірку комплектності документів, необхідних для митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів відповідно до заявленого митного режиму, а також відомостей, зазначених у цих документах; аналіз та оцінку ризиків, у тому числі з використанням документальних профілів ризику або електронних профілів ризику, включених до відповідних програмно-інформаційних комплексів Держмитслужби; митний огляд (огляд та переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів, ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян); контроль за проведенням установлених законодавством державних видів контролю, яким підлягають автомобільні транспортні засоби і товари, в пунктах пропуску та визначенням форм їх проведення (попередній документальний контроль посадовою особою митного органу або державний контроль посадовими особами відповідних контролюючих органів); прийняття рішення про вжиття заходів, необхідних для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України; взаємодію з іншими державними контрольними органами під час проведення встановлених законодавством необхідних для автомобільних транспортних засобів і товарів видів контролю; прийняття рішення щодо пропуску або відмови у пропуску автомобільних транспортних засобів і товарів на митну територію України або за межі митної території України, випуску товарів.

Митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється шляхом застосування таких форм митного контролю: перевірка документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України; митний огляд (огляд та переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян); усне опитування громадян та посадових осіб підприємств; облік автомобільних транспортних засобів і товарів; взяття проб (зразків) товарів; використання службових собак, технічних та спеціальних засобів контролю; подання запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, наданих митним органам (пункт 7 Типової технологічної схеми).

Згідно з пунктом 15 Типової технологічної схеми митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами червоного кольору («червоний коридор»), у пункті пропуску здійснюється трьома етапами.

Перший етап - попередні операції. Для здійснення митного контролю декларант, уповноважена ним особа або перевізник надають посадовій особі митного органу документи, визначені Митним кодексом України. На прийнятих документах проставляється відбиток штампа «Під митним контролем». Після цього здійснюється перевірка комплектності наданих документів, цілісності накладеного митного забезпечення, а також загальний огляд автомобільних транспортних засобів і товарів.

Другий етап - здійснення інших видів контролю. Відповідно до переліку товарів, що підлягають державному контролю (у тому числі у формі попереднього документального контролю) у разі переміщення їх через митний кордон України, та поданих товаросупровідних (товаротранспортних) документів посадова особа митного органу визначає вид (види) державного контролю та форму його проведення (попередній документальний контроль посадовою особою митного органу або державний контроль посадовими особами відповідних контролюючих органів).

Контроль за міжнародними перевезеннями пасажирів і товарів автомобільними транспортними засобами здійснюється посадовою особою митного органу в частині та у порядку, визначеному законодавством.

Третій етап - закінчення митного контролю. Митний контроль та митне оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів закінчується після здійснення всіх передбачених законодавством видів контролю щодо цих автомобільних транспортних засобів і товарів.

Посадова особа митного органу за результатами системи управління ризиками у порядку, визначеному Держмитслужбою, приймає рішення про проведення огляду автомобільних транспортних засобів і товарів, що перебувають під митним контролем, ручної поклажі та багажу, та обсяг його проведення.

Відповідно до пункту 16 Типової технологічної схеми За результатами митного контролю митні органи приймають одне з таких рішень про: проведення митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів відповідно до вимог законодавства і заявленого митного режиму та надання дозволу на їх пропуск через митний кордон України; пропуск або відмову в пропуску та митному оформленні автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України та повернення їх на територію суміжної держави; затримання автомобільних транспортних засобів і товарів для передачі на склад митного органу для зберігання.

Рішення митними органами приймається, як правило, протягом однієї доби.

Пунктом 22 Типової технологічної схеми встановлено, що у разі виявлення порушень законодавства на будь-якому етапі здійснення митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів посадова особа митного органу зобов`язана вжити заходів, передбачених законодавством.

Наказом Мостиського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України №24 від 15.03.2018 затверджено Технологічну схему пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Краківець» (далі - Технологічна схема №24) відповідно до пункту 4.7 якої в`їзд (прибуття) осіб та транспортних засобів у пункт пропуску здійснюється з дозволу посадових осіб підрозділу охорони державного кордону шляхом видачі контрольного талона, на кожний транспортний засіб відповідно до обраної водієм (пасажирами) смуги руху.

Інформація про в`їзд (прибуття) товарів та транспортних засобів у пункт пропуску надається посадовій особі ВМО №1-4 м/п «Краковець» особою, що здійснює їх переміщення через митний кордон України (пункт 4.8 Технологічної схеми №24).

Згідно з пунктом 4.9 Технологічної схеми №24 за результатами митного контролю посадові особи ВМО №1-4 м/п «Краковець» приймають одне з таких рішень про: - проведення митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів відповідно до вимог законодавства і заявленого митного режиму та надання дозволу на їх пропуск через митний кордон України; - пропуск або відмову в пропуску та митному оформленні автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України та повернення їх на територію суміжної держави; - затримання автомобільних транспортних засобів і товарів для передачі на склад митного органу для зберігання.

Рішення посадовими особами м/п «Краковець» приймається, як правило, протягом однієї доби.

Відповідно до пункту 4.10 Технологічної схеми №24 виїзд транспортного засобу із зони митного контролю пункту пропуску дозволяється виключно після проставлення в контрольному талоні відбитка особистої номерної печатки (далі - ОНП) посадовою особою ВМО № 1-4 м/п «Краковець», що засвідчує закінчення митного контролю та проведення митних формальностей.

Згідно з пунктом 4.12 Технологічної схеми №24 товари, що відповідно до законодавства підлягають митному оформленню та транспортні засоби, що переміщуються у пункті пропуску, підлягають обліку шляхом їх реєстрації посадовою особою ВМО №1-4 м/п «Краковець» у відповідних базах даних ЄАІС органів ДФС.

Відповідно до пункту 4.20.12 Технологічної схеми №24 закінчення процедури митного оформлення транспортного засобу та товару засвідчується проставленням у контрольному талоні проходження по «червоному коридору» особистої номерної печатки посадової особи ВМО №1-4 м/п «Краковець», якою проводились митні формальності, після чого транспортний засіб цією посадовою особою направляється на виїзд з пункту пропуску.

З аналізу висновку службового розслідування вбачається, що такий фактично ґрунтується на аналізі доповідної записки заступника начальника митниці - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії ОСОБА_5 від 29.10.2018 №22097/10/13-70-20/10/27, протоколів про порушення митних правил, складених відносно водіїв транспортних засобів марки «OPEL MOVANO» реєстраційний номер НОМЕР_1 та марки «MERCEDES-BENZ SPRINTER», а також записів камер відеоспостереження митного поста, скріншоти з яких долучено до матеріалів розслідування.

При цьому, у висновку службового розслідування зазначено про те, що камера 1 (кам.1) відобразила, як однією із смуг руху «червоний коридор» пасажирської ділянки напрямку «в`їзд в Україну» рухається уперед мікроавтобус білого кольору; такий без зупинки проїхав лінію «STOP», продовжив свій рух уперед та прослідував вглиб зони митного контролю.

Шляхом зіставлення відеозапису з цих камер з інформацією, яка зазначена в листі спецпідрозділу БКОЗ УСБУ у Львівській області, відповідач дійшов висновку, що це і є транспортні засоби д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 під керуванням водіїв ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Водночас, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що з долучених до матеріалів справи зображень з камер відеоспостереження не можливо ідентифікувати ані марки транспортних засобів, ані державні реєстраційні номери таких, ані фізичних осіб, що на них зафіксовані, зображення із зони виїзду з митного поста незадовільної якості (т.1 а.с.58-61).

До того ж в пункті 6.12 висновку службового розслідування від 18.01.2019 вказано, що якість зображення відтворюваних відеозаписів не дає можливості здійснити ідентифікацію державних реєстраційних номерних знаків транспортних засобів, а також ідентифікацію марок транспортних засобів, спостерігаються стрибки у часі відтворюваного кам.1, тобто мають місце часові прогалини, упродовж яких встановити перебіг подій, які у такі прогалини відбувалися, не надається за можливе.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що зображення із камери відеоспостереження не є належним та самодостатнім доказом вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Згідно з поясненнями, наданими державним інспектором відділу боротьби з незаконним переміщенням наркотиків і зброї управлінням протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Львівської митниці ДФС Ликовим Є.О., який склав протоколи про порушення водіями транспортних засобів з д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 митних правил, 26.10.2019 такий перебував вдома та прибув на телефонний виклик чергового по Управлінню за вказівкою від керівництва 27.10.2018 в пункт пропуску «Краковець», на момент прибуття в зону митного контролю митного поста «Краковець» зазначені транспортні засоби стояли біля боксу поглибленого огляду.

Щодо проставлення в контрольному талоні серії TDC №834107 відтиску штампу ОНП №468 посадової особи ВПС «Краковець» Мостиського прикордонного загону від 27.10.2018, який засвідчує факт завершення прикордонного та митного контролів і завершення митних формальностей щодо транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_2 , то допитаний судом першої інстанції в якості свідка ОСОБА_1 пояснив, що відтиск особистої номерної печатки на контрольному талоні здійснив помилково, не повертав такий водію транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_3 , талон лежав разом із документами ОСОБА_3 на його робочому столі, оскільки не було завершене митне оформлення транспортного засобу.

Зі свідчень ОСОБА_3 суд першої інстанції встановив, що інспектор видав йому бланк декларації, оскільки того дня було багато машин, направив його для заповнення декларації на парковку. Свідок ствердив, що інспектор митниці не повертав йому ні документів, наданих для митного оформлення, ні контрольного талона.

Вказані пояснення скаржником належними та допустимими доказами не спростовані.

Оскільки водії транспортних засобів д.н.з. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ОСОБА_4 , ОСОБА_3 самостійно обрали смугу руху для переміщення транспортних засобів «червоний коридор», призначену для автомобільних транспортних засобів та товарів, що підлягають оподаткуванню митними платежами, а інспектор ОСОБА_1 видав водіям бланк митної декларації для заповнення, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказані обставини в своїй сукупності спростовують висновок відповідача про те, що ОСОБА_1 вчиняв умисні свідомі дії, спрямовані на незаконне звільнення згаданих товарів від митного контролю та без сплати обов`язкових платежів.

Крім того, постановою Львівського апеляційного суду від 17.07.2019 скасовано постанову судді Галицького районного суду м. Львова від 14.03.2019 у справі №461/1399/19 в частині визнання ОСОБА_3 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 472 МК України, справу про порушення митних правил щодо ОСОБА_3 закрито на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення, повернуто ОСОБА_3 вилучений згідно з протоколом про порушення митних правил №6555/20900/18 товар (т.2 а.с.14-16).

При цьому, суд апеляційної інстанції врахував пояснення надані ОСОБА_3 згідно з якими останній 27.10.2018 заїхав на митницю, переїхав на українську сторону кордону по червоному коридору, сказав, працівникам митниці, що хоче розмитнити товар, заповнити декларацію. В подальшому, від`їхав в сторону для заповнення декларації. Коли він заповнював декларацію до нього під`їхали сторонні особи і сказали пройти з ними, а тому він не мав можливості заповнити декларацію.

Суд апеляційної інстанції у вказаній справі дійшов висновку, що ОСОБА_3 розпочав процедуру декларування переміщуваних ним товарів, проте митної декларації не заповнив і не подав з причин, що не залежали від його волі, оскільки працівники правоохоронних органів не дали йому можливості цього зробити. Факту прийняття митної декларації посадовою особою не було, а тому суд апеляційної інстанції у справі №461/1399/19 дійшов висновку, що немає підстав стверджувати, що ОСОБА_3 не заявив за встановленою формою точних та достовірних відомостей про товари. Отже, в діях ОСОБА_3 відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 472 МК України.

Відповідно до постанови Галицького районного суду м. Львова №461/1855/19 від 16.05.2019 суд закрив провадження у справі про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачене статтею 472, частиною першою статті 482 МК України, у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, повернув ОСОБА_4 вилучений відповідно до протоколу про порушення митних правил №6561/20900/18 від 27.10.2018 товар, а також повернув вилучений автомобіль Opel «Movano» реєстраційний номер НОМЕР_1 (т.2 а.с.73-75).

Враховуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що відповідачем належними та допустимими доказами не доведено факт порушення службових обов`язків позивачем, які проявились у вчиненні індивідуально мотивованих умисних дій, спрямованих на незаконне отримання неправомірної вигоди, шляхом звільнення від оподаткування товарів при їх ввезенні на митну територію України, тоді як отримана в ході службового розслідування інформація, на переконання суду апеляційної інстанції, не дозволяє встановити вину працівника та наявність причинного зв`язку між невиконанням працівником трудових обов`язків і негативними наслідками, які настали внаслідок такого порушення.

Як зазначено Верховним Судом у постановах від 17 квітня 2019 року (справа №1570/7876/12), від 06 серпня 2019 року (справа №813/1773/16), від 23 січня 2020 року (справа № 810/1307/17) порушення присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Отже, звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд України неодноразово, аналізуючи текст Присяги державних службовців, зазначав, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак, вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Дії ОСОБА_1 щодо порушення положень пункту 4.20.12 Технологічної схеми №24 шляхом проставлення особистої номерної печатки на контрольному талоні до завершення процедури митного оформлення транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_2 можуть бути кваліфіковані як неналежне виконання державним службовцем своїх посадових обов`язків, проте такі, на переконання суду апеляційної інстанції, не вказують на порушення ним присяги. В свою чергу, відповідач, кваліфікуючи дії ОСОБА_1 як порушення присяги, не навів відповідні мотиви, за яких допущений проступок можна кваліфікувати саме як порушення Присяги, а не як дисциплінарне правопорушення.

Відповідач, констатуючи порушення позивачем вимог Присяги державного службовця, посадової інструкції, Митного кодексу України, низки нормативно-правових актів, не вдавався до будь-якого аналізу чи оцінювання вихідних даних для таких висновків, і без відповідного обґрунтування, яке повинно базуватись на відповідних фактах та обставинах, із застосуванням чітких та зрозумілих критеріїв.

На переконання суду апеляційної інстанції, при прийнятті наказу про звільнення позивача не взято до уваги його попередню поведінку, ставлення до служби та стаж роботи в митних органах, не встановлено в чому полягало порушення присяги, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між можливим упущенням, недоліками в діяльності, і негативними наслідками, які настали, та завданою матеріальною шкодою державі чи охоронюваним законом інтересам, що виключає можливість звільнення позивача з служби в митних органах за порушення присяги.

В силу приписів частини 2 статті 77 КАС України адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Беручи до уваги встановлені факти, суд апеляційної інстанції вважає, що відповідач, з урахуванням всіх обставин, діяв необґрунтовано, не у спосіб, що передбачений законами України. Відповідачем не вжито заходів щодо об`єктивного та явного встановлення обставин справи. Заперечення, пояснення та документи, надані відповідачем, не містять доказів того, що оскаржуваний наказ про звільнення позивача є правомірними. А тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про поновлення позивача на посаді з 11.05.2019 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, розмір якого скаржник не оспорює.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви протиправності наказів, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2019 року у справі №1.380.2019.002674 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді М. А. Пліш
Р. Й. Коваль
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 26.03.2020 згідно з ч.3 ст.321 КАС України