Справа № 340/408/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 березня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/408/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ФОП ОСОБА_1 до начальника Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті Кравцова І.О. про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 , через свого представника - адвоката Швеця Р.Ю., звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить скасувати постанову про накладення адміністративно-господарського штрафу №134768 від 14.01.2020 р. Укртрансбезпеки «Про застосування адміністративно-господарського штрафу» у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Позов мотивовано тим, що постановою Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області (надалі відповідач) №134768 від 14.01.2020 р. до ФОП ОСОБА_1 застосовано адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафів у сумі 1700 грн. за порушення законодавства про автомобільний транспорт при наданні послуг з перевезення вантажів без оформлення документів. Позивач стверджує про неналежне повідомлення про дату, час та місце розгляду матеріалів по акту перевірки, а також зазначає, що водій використовував правильну експлуатацію тахографа та управління режимами його роботи відповідно до інструкції виробника тахографа, своєчасно встановлював, змінював і заповняв тахокарти і мав при собі протокол про перевірку та адаптацію тахографа і мав при цьому змогу надати реєстраційний лист працю та відпочинку водія.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 року позовну заяву залишено без руху (а.с.12).

У зв`язку з усуненням недоліків позовної заяви, ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.02.2020 року відкрито провадження у справі за цим позовом та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду від представника відповідача на електронну пошту суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що у ході рейдової перевірки 07.12.2020 року посадовими особами Управління Укртрансбезпеки у Одеській області перевірено належний позивачу транспортний засіб та встановлено факт здійснення перевезення перевезення вантажу без оформлення необхідних документів, а саме водій для здійснення контролю додержання режиму робочого часу та відпочинку не надав державним інспекторам роздруківку даних роботи тахограму за 07.12.2019 рік. При цьому, до електронного листа долучена копія акту перевірки.

Розглядаючи справу по суті в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, у суду виникла необхідність дослідити обставини даної справи.

Відповідно до частини 4 статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

На електронну адресу суду 04.03.2020 року надіслано електронне вкладення, яке має вигляд відзиву на позову заяву. У вказаному вкладені містяться копія постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу №134768 від 14.01.2020 року, повідомлення про розгляд справи, акт проведення перевірки, копії поштових квитанцій.

При цьому копія акту рейдової перевірки та копії поштових квитанцій не придатні для читання, оскільки з останніх взагалі не можливо розібрати зміст цих документів, що р унеможливлює з`ясування суті порушення, яке покладене в основу притягнення позивача до відповідальності.

Надаючи правову оцінку надісланому електронному вкладенню та поданій заяві представника відповідача про заміну неналежного відповідача належним, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відносини, що виникають у процесі створення, відправлення, передавання, одержання, зберігання, оброблення, використання та знищення електронних документів врегульовані Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг» №851-IV від 22.05.2003 року (далі - Закон №851-IV).

Відповідно до статті 3 Закону №851-IV відносини, пов`язані з електронним документообігом та використанням електронних документів, регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, законами України "Про інформацію", "Про захист інформації в автоматизованих системах", "Про державну таємницю", "Про телекомунікації", "Про обов`язковий примірник документів", "Про Національний архівний фонд та архівні установи", цим Законом, а також іншими нормативно-правовими актами. Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Законом, застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно статті 5 Закону №851-IV електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Статтею 8 Закону №851-IV визначено, що юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Електронний документ не може бути застосовано як оригінал: 1) свідоцтва про право на спадщину; 2) документа, який відповідно до законодавства може бути створений лише в одному оригінальному примірнику, крім випадків існування централізованого сховища оригіналів електронних документів; 3) в інших випадках, передбачених законом. Нотаріальне посвідчення цивільно-правової угоди, укладеної шляхом створення електронного документа (електронних документів), здійснюється у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 6 Закону №851-IV для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

При цьому Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 14.02.2019 року в рамках справи №9901/43/19 (П/9901/43/19) (провадження № 11-112заі19) зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом подання електронного документа. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Так, згідно з частин 7, 8 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, (…) в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 10 статті 44 КАС України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Водночас, за змістом абзацу 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до абзацу 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

На час подання (надіслання) представником відповідача до суду відзиву на позов, Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не запроваджено, що унеможливлює прийняття вказаного клопотання в електронній формі без наявності електронного підпису заявника.

Таким чином роздруківка електронного вкладення без ЕЦП не може бути використана як доказ у справі, оскільки таке не відповідає вимогам Закону №851-IV та КАС України та не містить електронного підпису, який є обов`язковим реквізитом електронного документа, що унеможливлює ідентифікацію відправника повідомлення та зміст такого документу не захищений від внесення правок та викривлення.

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18 та від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18.

З огляду на викладене, надіслане на електронну адресу суду 04.03.2020 року електронне вкладення суд до уваги не бере, оскільки останнє унеможливлює ідентифікацію відправника повідомлення, зміст такого документу не захищений від внесення правок та викривлення а долучені копії взагалі не придатні для читання. Керуючись статтями 9, 72, 77, 80, 91, 93, 159, 162, 248, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Повідомити відповідача про порушення допущені ним щодо надіслання відзиву на позов.

Встановити новий строк для належної подачі відзиву на позов у п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

Витребувати у відповідача належним чином завірені копії усіх документів, що стали підставою, предметом та наслідками проведеної рейдової перевірки 07.12.2019 р. (акт перевірки, повідомлення про виклик на розгляд матеріалів акту перевірки, докази направлення виклику позивачу) у якості, придатної до читання.

Відповідно до вимог статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 постановою КМУ від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" ухвалу суду направити сторонам заходами електронного зв`язку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук