Справа № 160/3069/19
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2020-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 березня 2020 року

Київ

справа №160/3069/19

адміністративне провадження №К/9901/7365/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Гусака М.Б., Усенко Є.А.,

перевіривши касаційну скаргу Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 у справі № 160/3069/19 за позовом Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

16.03.2020 до суду надійшла касаційна скарга Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" на рішення судів першої та апеляційної інстанцій у справі, розглянутій за правилами загального позовного провадження, предметом спору у якій було визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, яким на підставі пункту 120-1.1 статті 120.1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 31428971, 98 грн.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Отже, системний аналіз наведених положень КАС України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

При цьому, у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України (відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах) скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Відповідно до пунктів 1 і 3 частини четвертої статті 328 КАС України касаційний перегляд з указаних мотивів може відбутися за наявності таких складових:

- суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду;

- відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права;

- спірні питання виникали у подібних правовідносинах.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.

Відповідно до частини третьої статті 351 КАС України неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Варто зауважити, що при поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України зазначена скаржником норма права, щодо правильного застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування ставилося перед судами попередніх інстанції в межах підстав позову (наприклад, з точки зору порушення її відповідачем), але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях, - що може бути визнано як допущення судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права, або надали, як на думку скаржника, неправильно.

У цій справі однією із підстав касаційного оскарження судових рішень визначено саме пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України - відсутній висновок Верховного Суду з питання застосування норми права.

При цьому, касаційна скарга обґрунтована тим, що предметом спору було скасування податкового повідомлення-рішення з підстав:

- бездіяльності відповідача стосовно поповнення реєстраційного ліміту КПТМ «Криворіжтепломережа», що унеможливило підприємству своєчасно зареєструвати податкові накладні, видані платникам податку у 2016р.

- навмисним невиконанням відповідачем судових рішень, а саме: рішень Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №804/7692/17 від 09.01.2018р. та по справі №160/9172/18 від 25.04.2019р., якими визнано протиправність бездіяльності Відповідача та зобов`язано вчинити дії щодо зарахування на електронний рахунок КПТМ «Криворіжтепломережа» кошти на загальну суму понад 52 млн. грн., що також унеможливило підприємству своєчасно зареєструвати податкові накладні за спірний період;

- позбавленням КПТМ «Криворіжтепломережа» права самостійно розпоряджатися грошовими коштами, які надходять на рахунок за спеціальним режимом використання, оскільки Державою встановлено певний порядок без згоди нашого підприємства перераховувати кошти гарантованому постачальнику природного газу, а решта, що залишається, є недостатньою для поповнення реєстраційного ліміту в необхідному обсязі.

Також зазначено, що апеляційним судом взагалі не надано жодної оцінки доказам, які подано КПТМ «Криворіжтепломережа» та мають суттєве значення для розгляду справи: банківським випискам, з яких можна встановити розмір грошових коштів, які спрямовано Державою на виконання постанови КМУ № 217, а решта - поповнення реєстраційного ліміту для поповнення реєстраційного ліміту та сплати обов`язкових платежів - податків, заробітної плати; постановам державного виконавця, з яких можна встановити невиконання Відповідачем судових рішень, що мало наслідком не тільки порушення прав КПТМ «Криворіжтепломережа», а й зловживання своїм положенням (правами) Відповідача.

Судами попередніх інстанцій не взято до уваги те, що КПТМ «Криворіжтепломережа» своєчасно та в повному обсязі вжито всі заходи, спрямовані на поповнення реєстраційного ліміту: поповнення власними коштами в межах залишених сум після виконання банком постанови КМУ №217; поповнення контрагентами; подання розрахунку податкових зобов`язань в органи ДФС та звернення до Окружного суду Дніпропетровської області з відповідним позовом.

Проте таке обґрунтування не узгоджується з визначеною скаржником підставою касаційного оскарження судових рішень, скаржник не наводить ані безпосередньо норми права, щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, ані належного обґрунтування у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Крім того, з огляду на зміст судових рішень, вони не містять відображення підстав позову, які наведені у касаційній скарзі, що позбавляє суд касаційної інстанції можливості перевірити їх взаємозв`язок із підставами касаційного оскарження, оскільки касаційна скарга надходить до касаційного суду без матеріалів справи. Тому колегія суддів вважає за необхідне запропонувати скаржнику надати копію позовної заяви, апеляційної скарги.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. Питання про залишення касаційної скарги без руху вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги. Питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно положень частини першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 328, 330, 332, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 у справі № 160/3069/19 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- для надання суду уточненої касаційної скарги, зміст якої має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі, а її доводи мають узгоджуватись з фактичними обставинами справи з наданням документів, які це підтверджують, зокрема, копії позовної заяви, апеляційної скарги.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

М.М. Гімон

М.Б. Гусак

Є.А. Усенко ,

Судді Верховного Суду