Справа № 580/2683/19
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2683/19 Суддя (судді) першої інстанції: М.А. Білоноженко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В :

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із адміністративним позовом до Корсунь-Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця Корсунь-Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Мельниченко Наталії Олегівни від 03.10.2018 р. у ВП № 2565666 про накладення штрафу в сумі 12 506,85 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.10.2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 повернуто на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивачем подано до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу позивач зазначає, що не отримував ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 30.08.2019 р., не володів інформацією про існування недоліків позовної заяви. Зазначає, що в позовній заяві зазначено його номер телефону на який йому не зателефонували.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2020 р. відкрито апеляційне провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження на підставі ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про її необґрунтованість та недоведеність викладених в ній фактів, виходячи із наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30.08.2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання даної ухвали.

На усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно було надати докази отримання оскаржуваної постанови з метою вирішення питання про поновлення строку на звернення до суду. Також позивачу необхідно було надати суду два примірники належним чином засвідчених додатків до позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Пунктом 2 ч. 5 даної статті визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В позовній заяві позивачем зазначено адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

На зазначену адресу було скеровано ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 30.08.2019 р. Однак, вказана ухвала як і ухвала про повернення позовної заяви від 07.10.2019 р. були повернуті поштовим відділенням назад до суду у зв`язку із тим, що «адресат не проживає за вказаною адресою».

З урахуванням даної обставини, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що в силу приписів п. 4 ч. 6 ст. 251 КАС України, ухвала про залишення позовної заяви без руху від 30.08.2019 р. була вручена позивачу належним чином, а тому оскільки станом на 07.10.2019 р. недоліки зазначені в ухвалі суду усунуто не було, позовна заява була повернута позивачу відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить із наступного.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 цієї статті).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5, ч. 6 ст. 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала про залишення позовної заяви без руху була направлена за адресою, зазначеною в позовній заяві та повернулася у зв`язку із тим, що адресат на проживає за вказаною адресою. Вказаний факт не заперечується позивачем.

Водночас у рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

За змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим законом.

Як вбачається із інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 30.08.2019 р. була надіслана судом 30.08.2019 р., зареєстрована 01.09.2019 р., а оприлюднена вона була 02.09.2019 р.

Таким чином, із 02.09.2019 р. до 07.10.2019 р. позивач мав можливість ознайомитися із вказаним судовим рішенням та усунути недоліки позовної заяви.

В апеляційній скарзі апелянт не надав логічного пояснення тому, що йому перешкоджало ознайомитися із ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30.08.2019 р., позаяк він міг скористатися як сайтом Єдиного державного реєстру судових рішень так і звернутися до суду з метою отримання інформації щодо стану розгляду його позовної заяви.

Посилання апелянта на те, що він в позовній заяві залишав свій номер телефону на який йому повинні були зателефонувати колегія суддів оцінює критично, оскільки такий спосіб вручення судового рішення не передбачений положеннями ч. 6 ст. 251 КАС України.

Доводи апеляційної скарги про обмеження права на суд не заслуговують на увагу, оскільки прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема, для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

При цьому легітимна мета обмеження прав дотримана, права заявника не порушені.

Окрім того, апелянтом не надано суду апеляційної інстанції доказів на виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 30.08.2019 р., а саме: доказів отримання оскаржуваної постанови та двох примірників додатків до позовної заяви, засвідчених належних чином. Посилання на те, що докази його ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження, а саме - розписка, містяться в самому виконавчому провадженні, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки на стадії відкриття провадження у справі саме позивач повинен надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовною заявою.

Таким чином, сам лише факт неотримання апелянтом поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та, яка повернулася до суду у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її в позовній заяві.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про можливість застосування положень статті 169 КАС України, оскільки позивачем у межах встановленого судом строку не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме: не надано доказів отримання оскаржуваної постанови та двох належних чином завірених додатків до позовної заяви.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не свідчать про порушення судом норм процесуального права.

Отже, оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, ухваленою із додержанням норм процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Колегія суддів звертає увагу апелянта на те, що він не позбавлений можливості повторного звернення із позовною заявою до суду першої інстанції у разі усунення недоліків, які стали підставою для її повернення.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми процесуального права, а тому колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 07.10.2019 р. - без змін.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.М. Кузьмишина

Судді: Л.О. Костюк

О.Є. Пилипенко