Справа № 520/3670/2020
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2020-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26 березня 2020 р. Справа № 520/3670/2020

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Полях Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національного агентство з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить суд:

- ухвалити судове рішення про зобов`язання Національного агентства з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення або пов`язані з корупцією правопорушення, шляхом виключення з нього відомостей про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статі 172-6 КУпАП.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.03.2020 року по справі №520/3670/2020 р. позовну заяву ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити певні дії - залишено без руху.

Надано позивачу термін п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання пояснень та доказів наявності порушеного права позивача;

- надання належним чином завірених доказів, які б підтверджували наявність непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову;

- надання оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Через канцелярію суду 24.03.2020 р. позивачем було надано заяву про усунення недоліків позовної заяви. Розглянувши зазначену заяву суд зазначає наступне.

Позивачем по справі не заперечується факт притягнення його до адміністративної відповідальності за корупційне правопорушення. Так, постановою Київського районного суду м. Харкова від 07.12.2016 року у справі про адміністративне правопорушення № 640/16866/16-ц, визнано винуватим ОСОБА_1 1976 року народження в скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП і призначено стягнення у виді штрафу у розмірі 850,00 (вісімсот п`ятдесят) грн. Постановою апеляційного суду Харківської області від 29.03.2017 р. по справі № 640/16866/16-ц, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 07.12.2016 р. у відношенні ОСОБА_1 - змінено. Виключено з мотивувальної частини вказаної постанови посилання на рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року № 3. В мотивувальній частині вказаної постанови після посилань на положення стаття 45 Закону України "Про запобігання корупції" доповнено посилання на ч. 2 розділу ХІІІ Прикінцевих положень цього Закону та абзац 2 частини 1 ст. 12 Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції". В решті постанову залишено без змін.

Позивач був обізнаний, що внаслідок скоєння корупційного правопорушення до нього будуть застосовані наслідки.

Так, частиною 1 статті 59 Закону встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Реєстру, що формується та ведеться Національним агентством.

Згідно з пунктом 2 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства від 09.02.2018 № 166, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2018 за № 345/31797 (далі - Положення про Реєстр) реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення про Реєстр визначено, що метою ведення Реєстру є забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Отже, відповідно до вимог Закону та Положення про Реєстр відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення/яких притягнуто до відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, вносяться до Реєстру.

Суд наголошує на тому, що пунктом 8 розділу II Положення про Реєстр встановлено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Суд вказує, що зазначені підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей є вичерпними. Інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення чинне законодавство не передбачає.

Статтею 39 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) встановлено, якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Зазначена норма регулює правовідносини, які виникають під час застосування КУпАП і слугує кваліфікуючою ознакою для застосування деяких статей КУпАП, які передбачають накладення стягнення за повторне вчинення правопорушення.

Суд наголошує, що наявна у Реєстрі інформація не впливає на юридичне становище позивача, не змінює характеру й обсягу його прав і обов`язків та існуючого стану правовідносин в розумінні КАС України. До позивача внаслідок його протиправної поведінки були застосовані наслідки, визначені чинним законодавством.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.03.2019 у справі № 807/1456/17.

Отже, для усунення недоліків позивач повинен був надати пояснення та докази наявності його порушеного права.

Як вбачається із змісту заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви від 24.03.2020 р., ані пояснень, ані доказів наявності порушення його права позивачем до суду надано не було.

Отже, зазначена вимога, викладена в ухвалі від 23.03.2020 р. виконана позивачем не була, недолік усунуто не було.

Позивач дізнався про наявність відомостей про нього в реєстрі ще у 2017 р. Зазначене підтверджується повідомленням № 1170/11.2-42-17 від 24.04.2017 року про внесення відомостей до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення або пов`язані з корупцією правопорушення, яке позивач отримав ще у 2017 році. Також суд наголошує, що зазначене факт отримання позивачем зазначеного повідомлення не заперечується.

Позивач наголошує на тому, що листом №20-21/8509/20 від 06.03.2020 р. до відома позивача було доведено про відсутність інших підстав для вилучення відомостей щодо позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення або пов`язані з корупцією правопорушення, а також про те, що Законом не створюються права та не покладаються будь-які обов`язки на осіб, відомості щодо яких внесені до Реєстру.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позивач був обізнаний про внесення щодо нього відомостей до Реєстру ще у 2017 році, а також він був обізнаний, що інформація, яка міститься в зазначеному реєстрі може звужити його права лише в разі вчинення ОСОБА_1 корупційного правопорушення повторно.

Таким чином, суд вважає, що позивачем не надано доказів, які б підтверджували наявність непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову.

Отже, суд зазначає що зазначений в ухвалі суду від 23.03.2020 р. недолік також усунуто не було.

Позивач в заяві про усунення недоліків позовної заяви від 24.03.2020 р. заявив повторно клопотання про звільнення від сплати судового збору та надав в якості доказів незадовільного його майнового стану довідку форми ОК-7 від 03.02.2020 року. Зазначена довідка містить відомості про отримання позивачем грошових коштів в період з 2011 р. по 2016 р. Доказів щодо отримання грошових коштів в період з 2017 по 2020 р. позивачем не надано.

Також. суд наголошує, що позивачем не надано довідки, яка б містила інформацію про наявність грошових коштів на його розрахункових рахунках. Натомість, як вбачається з автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду", ОСОБА_1 , починаючи з 2016 р. звертається до Харківського окружного адміністративного суду із позовними заявами, за які відповідно до вимог чинного законодавства сплачує судовий збір (справи № 520/2006/2020, № 520/1829/2020, № 520/14210/19, №520/11885/19).

Окрім того, в ухвалі від 23.03.2020 р., як вже зазначалося вище було відмовлено в задоволенні клопотання позивача про відстрочення або звільнення від сплати судового збору позивача та зобов`язано ОСОБА_1 надати оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Суд наголошує на тому, що зазначена вимогу суду, викладена в ухвалі від 23.03.2020 р. також позивачем виконана не була.

Відповідно п. 1 ч. 4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України: позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Крім того суд зазначає, що позивач ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху від 23.03.2020 р. був попереджений про те, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали надіслати особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.А. Полях