Справа № 160/950/20
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2020 рокуСправа № 160/950/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-торговельна компанія Фарес» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання протиправними дій, -
23.01.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-торговельна компанія Фарес» з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області по створенню штучних обставин, які призвели до виникнення штрафу.
На думку позивача, з огляду на те, що податкову накладну ТОВ «БТК Фарес» № 5 від 28.12.2018 року слід вважати зареєстрованою у день її фактичного отримання контролюючим органом, тобто протягом операційного дня, коли її було надіслано платником податків, позивачем не було допущено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних № 5 від 28.12.2018 року в ЄРПН, а, отже, позивачем не було допущено порушення п. 201.10 ст. 201 та п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.
Тому, позивач вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки з боку позивача відсутній факт порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
Ухвалою суду від 24.02.2020 року, після усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області, надано відзив на позовну заяву, який долучений до матеріалів справи. В обґрунтування своїх заперечень проти позову відповідач звертає увагу, що оскаржуване повідомлення-рішення, винесене ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а не ГУ ДФС у Дніпропетровській області. Тому належним відповідачем по даній справі може бути ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Так, відповідач зазначив, що за результатами проведення камеральної перевірки було встановлено порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме, суб`єктом господарювання порушено граничні строки реєстрації по 4 податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за грудень 2018 року, лютий 2019 року, а саме: податкової накладної № 35 від 22.12..2018 року, дата реєстрації 18.01.2019 року об 11:59; податкової накладної №33 від 22.12.2018 року, дата реєстрації 17.01.2019 року о 8:00; податкової накладної № 5 від 28.12.2019 року 2:35; податкової накладної № 40 від 29.03.2019 року, дата реєстрації 23.04.2019 року о 8:00.
Відповідач звертає увагу, що позивач наводить обґрунтування своєчасності подання на реєстрацію лише податкової накладної №5 від 28.12.2018 року. Щодо інших трьох податкових накладних, зазначених в акті камеральної перевірки, жодних доказів несвоєчасності позивачем не наведено. Зазначає, що реєстраційна сума (сума ліміту) в розмірі 603 136,39 грн., про яку вказує позивач, обліковувалася у платника лише 15.01.2019 року на 0:13:31, а відправлення на реєстрацію здійснено о 10:23:59.
Тому, відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Ухвалою суду від 24.03.2020 року було замінено неналежного відповідача Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на належного відповідача Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області.
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що вказане податкове повідомлення-рішення було винесено на підставі Акту №3884/04-36-56-30/31551028 від 11.10.2019 року, складеного за результатами камеральної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-торговельна компанія Фарес» (31551028) з питання реєстрації своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених за грудень 2018 року, лютий 2019 року, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням граничних строків реєстрації.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010р. (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).
Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Пунктом 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції, згідно з цим Кодексом.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Підпунктом 201.10 пункту 201 статті 201 Податкового кодексу України також визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. №1246 (далі за текстом - Порядок № 1246).
Пунктом 2 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Відповідно до п.3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
За приписами п. 10 Порядку №1246 після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).
Відповідно до п.11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Згідно з п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13, 14, 15 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Так, з матеріалів справи вбачається, що 28.12.2018 року позивачем було складено податкову накладну № 5 на суму 288 700,13 грн., яка була направлена для реєстрації до Єдиного реєстру податкових накладних 15.01.2019 року о 10:23.
Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що квитанція № 1 була отримана позивачем 16.01.2019 року о 7:75, відповідно до якої зазначено, що «документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 15.01.2019 року о 10:23:59».
Відповідно до квитанції № 1 від 16.01.2019 року документ не прийнято, сума ПДВ в документі (288700,13) не може перевищувати суми ліміту на рахунку ПДВ (216492,77 грн.).
Судом встановлено, що позивач звернувся з відповідними запитами від 16.01.2019 року № 13 та №14 «Про не проведення реєстрації податкової накладної» на адресу в.о. начальника ГУ ДФС у Дніпропетровській області та керівника ДФС України, відповідно.
Вказано, що згідно інформаційних баз даних ДФС України встановлено, що після проведення перевірки податкової накладної від 28.12.2018 року №5 ТОВ «БТК Фарес» 15.01.2019 року о 10:23:59 відправлено квитанцію № 1 із результатом обробки «Документ не прийнято. При необхідності виправте документ та надішліть його знову» та із виявленими помилками «Документ не може бути прийнятий сума ПДВ в документі (288700,13) не може перевищувати суми ліміту на рахунку ПДВ (216492,77 грн.) продавця».
Повідомлено, що задля реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 28.12.2018 року № 5 за грудень 2018 року на суму ПДВ 288 700,13 грн., ТОВ «БТК Фарес» необхідно збільшити реєстраційну суму (суму ліміту) в СЕА за рахунок поповнення електронного рахунку в СЕА № 3751 (бюджетний рахунок) в достатньому розмірі та/або суми податку за отриманими податковими накладними та/або суми податку, сплаченої платником при ввезенні товарів на митну територію України.
Що стосується зазначеної в листах підприємства реєстраційної суми (суми ліміту) в розмірі 603 136,39 грн., якої було достатньо для реєстрації в ЄРПН вищезазначеної податкової накладної, повідомлено, що дана сума ліміту обліковувалася у платника лише 15.01.2019 року на 0:13:31, а відправлення на реєстрацію здійснено о 10:23:59.
Разом з тим, судом встановлено, що згідно інформації з офіційного веб сайту ДФС України 15.01.2019 року на офіційному порталі Державної фіскальної служби Укрїни було опубліковано повідомлення Прес-служби ДФС України про перевантаження серверу ДФС та роботу із затримкою в часі, пов`язаною із необхідністю своєчасного прийняття податкових накладних.
Суд зазначає, що позивачем було направлено на реєстрацію до ЄРПН податкову накладну від 28.12.2018 року №5 на суму 288 700,13 грн. в межах визначеного законодавством строку. Підтвердженням про відправлення даних податкових накладних у поштову скриньку ДФС є повідомлення з програмного забезпечення в який зазначено час і дату. Отже, податкові накладні були подані позивачем в електронній формі ДФС протягом операційного дня.
Квитанцію про прийняття або неприйняття вказаної податкової накладної надіслано лише 16.01.2019 року о 07:45.
Реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, це результат дій двох сторін - платника та контролюючого органу.
При цьому, згідно з положеннями Порядку № 1246 сама реєстрація - це дії з боку ДФС - у вигляді надсилання квитанції, що підтверджує реєстрацію.
Обов`язками платника, згідно цього ж Порядку, є правильне оформлення та своєчасне надіслання накладних.
В свою чергу позивач правильно оформив та своєчасно направив до ДФС України податкову накладну від 28.12.2018 року № 5, однак протягом операційного дня йому не було надіслано квитанції про реєстрацію податкової накладної, у зв`язку з чим відповідно до норм законодавства вказані накладні вважаються зареєстрованими в ЄДРПН, а отже у відповідача немає підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу, згідно з п. 1201.1 ст. 1201 розділу ІІ Податкового кодексу України в частині порушення позивачем граничного строку реєстрації вищевказаних податкових накладних.
Таким чином, неналежне виконання позивачем вимог податкового законодавства стосовно своєчасності реєстрації податкових накладних відбулось з вини відповідача, що виключає протиправність дій позивача як платника податків, та як наслідок, притягнення його до відповідальності.
Суд наголошує, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Аналогічна правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду від 22.11.2018 року у справі № 813/815/18.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем своєчасно виконано дії щодо реєстрації податкової накладної від 28.12.2018 року №5, відтак, виконано обов`язок, встановлений Податковим кодексом України, а тому відсутні підстави для застосування штрафних санкцій оспорюваним податковим повідомленням-рішенням в частині застосування штрафу 28 870,01 грн.
При цьому, суд зазначає, що відповідно до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення застосовано штраф у розмірі 10 % у сумі 29 499,56 грн.
Суд звертає увагу, що у своїй позовній заяві позивач наводить обґрунтування своєчасності подання на реєстрацію лише податкової накладної №5 від 28.12.2018 року на суму 288 700,13 грн. Щодо податкових накладних, зазначених в акті камеральної перевірки, а саме: № 35 від 22.12.2018 року, № 33 від 2218.2018 року, № 40 від 29.03.2019 року, позивач жодним чином не спростовує несвоєчасність реєстрації вказаних податкових накладних.
Натомість, відповідачем надано до суду квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до яких, податкову накладну № 35 від 22.12.2018 року зареєстровано в ЄРПН 18.01.2019 року, податкову накладну № 33 від 22.12.2018 року зареєстровано в ЄРПН 17.01.2019 року, тобто з порушення встановлених строків. Щодо податкової накладної № 40 від 28.02.2019 року суд зазначає, що ані позивачем, ані відповідачем до суду не надано доказів, які б спростовували або підтверджували несвоєчасність направлення на реєстрацію документу до ЄРПН.
Тому, суд приходить до висновку, що в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Щодо позовної вимоги стосовно визнання протиправними дій Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області по створенню штучних обставин, які призвели до виникнення штрафу, суд зазначає, що законодавством чітко визначено порядок оформлення, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних. При цьому, відповідно до п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами. Таким чином, суд зазначає, що реєстрація накладних проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, тобто Державною податковою службою України.
Оскільки вказана позовна вимога спрямована не до Державної податкової служби України, а її територіального органу, то суд вважає, що така позовна вимога не підлягає задоволенню.
Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За сукупності викладених обставин, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-торговельна компанія Фарес», підлягає частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно ч.3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2102,00 грн., що документально підтверджується квитанцією № N0DZZ4270M від 17.01.2020 року.
Таким чином, враховуючи часткове задоволення позовних вимог, стягненню з Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 1 028,57 грн.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-торговельна компанія Фарес» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання протиправними дій - задовольнити частково.
У іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 24.03.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька