Справа № 380/65/20
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/65/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі: головуючого-судді Карп`як О.О., секретар судового засідання Лубоцька Н.І., за участю: представника позивача Ширкова В.В., представника відповідачів Гавриляка Р.А. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» (80200, Львівська область, м. Радехів, вул. І.Франка, 9/1) до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8) про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, в якому просить суд:

- скасувати рішення Комісії ДПС України № 1250109/33672083 від 09.08.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 02.07.2019 року;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну № 3 від 02.07.2019 року;

- зобов`язати відповідачів подати суду звіт про виконання судового рішення протягом одного тижня з дня набрання законної сили судовим рішенням.

Ухвалою суду від 04 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Протокольною ухвалою суду від 24 лютого 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.03.2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 3 від 02.07.2019 року, яку прийнято, але реєстрацію зупинено. Повідомлено, що податкова накладна відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. За результатами отриманого повідомлення від 29.07.2019 року позивачем направлено на адресу відповідача повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по податкових накладних/розрахунку коригування реєстрація яких зупинена, в якому надано пояснення.

Також, засобами електронного зв`язку скеровано копії документів в яких міститься інформація про операціях вказаних у податкових накладних, реєстрація яких зупинена. За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів Комісією ДПС України яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято рішення №1250109/33672083 від 09.08.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 02.07.2019 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податків копій документів, а саме: договорів, зокрема, зовнішньоекономічних контрактів з додатками до них, первинних документів щодо постачання придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузей специфіки, накладні, розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Позивач вважає оскаржуване рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки ним подано усі підтверджуючі документи. Первинні документи подані на розгляд комісії засвідчують факт реального придбання та в подальшому реалізації, придбаного позивачем товару. Просив позов задоволити.

Представник відповідачів подав відзив на позовну заяву, просить суд відмовити в задоволенні позову ТОВ АБМ-Експорт в повному обсязі. Зазначає, що згідно критеріїв ризиковості платника податку, викладених у в листі ДФС України від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18 та погоджених в Міністерстві фінансів України відповідно до порядку 10 зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, одним з критеріїв ризиковості платника податку є наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Згідно п. 71.1 ст. 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 Критеріїв. Пунктом 72.1 ст. 72 Податкового кодексу України передбачено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до Переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати Критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключать з Переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

24 лютого 2020 року представник позивача через канцелярію суду подав заперечення на відзив, де зазначив наступне. Реальність господарських операцій відображена в бухгалтерському обліку позивача, що підтверджується відомостями бухгалтерського обліку позивача та його контрагента ТОВ «Поліком», а саме податковою декларацією за червень 2019 року з Додатком №5 та квитанціями № 1 та № 2 від 18.07.2019 року про реєстрацію податкової декларації з податку на додану вартість, податковою декларацією за липень 2019 року з Додатком №5 та квитанціями № 1 та № 2 від 19.08.2019 року. Також, реальність проведення господарських операцій підтверджується також орендованим приміщенням позивача, достатнім штатним складом працівників, які виконують роботу, пов`язану з із придбанням та поставкою товарно-матеріальних цінностей. Також, відповідачем в порушення вимог Податкового кодексу України надіслано квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної № 3 від 02.07.2019 року, що була сформована на реєстрацію платником податку 12.07.2019 року, лише 29.07.2019 року.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив його задоволити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідачів проти позову заперечив, просив відмовити у задоволенні позовної заяви.

Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підстав своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» є юридичною особою та зареєстроване як платник податків з 08.09.2005 року, основними видами діяльності згідно КВЕД є Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами.

З матеріалів справи вбачається, що 28 червня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АБМ-Екпорт» (Покупець) та PLAST MM ADRIAN PEKALA (Республіка Польща) (Продавець) укладено Додаток № 2 до Контракту № 280519/UA/PL за яким Продавець зобов`язався поставити Покупцю товар вживані пластикові контейнери чисті, миті об`ємом 1000 літрів, в кількості 68 штук по ціні 49,82 євро за 1 штуку на загальну суму 3 387,76 Євро на умовах СРТ Брошнів-Осада.

На виконання умов Додатку № 2 до Контракту № 280519/UA/PL, продавець поставив 01.07.2019 року Покупцю вироби з поліетилену для збереження та транспортування бувші у вжитку: ІВС (комбіновані) контейнери 1000 л, поміщені у сталеву решітку, габаритні розміри: 1000x1200x1200 мм. ІВС 1000 л в кількості 68 штук, що підтверджується рахунком фактурою № NR 410/MAG/2019 від 28/06/2019 року, копією CMR № 034341 від 01.07.2019 року, копією вантажно-митної декларації № UA209200/2019/015273 від 01.07.2019 року, копією EX- декларації № НОМЕР_1 про замитнення PLAST MM ADRIAN PEKALA вживаних пластикових контейнерів місткістю 1000 л 68 штук, копія платіжного доручення в іноземній валюті № 10 від 18.07.2019 року на суму 2 520,76 євро.

ТОВ «АБМ-Експорт» 01.07.2019 року згідно платіжного доручення № 1027 сплатило до Державного бюджету України 20 200,00 грн. передоплати за митне оформлення вантажу вживаних пластикових контейнерів місткістю 1000 л в кількості 68 штук.

У подальшому товар, отриманий від PLAST MM ADRIAN PEKALA, було реалізовано Позивачем безпосередньо ТОВ «Поліком» (77611, Івано-Франківська область, Рожнятівський район, смт. Брошнів-Осада, вул. Шкільна, 2а; ).

У зв`язку з отриманням передоплати ТОВ «Поліком» позивачем відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України складено податкову накладну № 44 від 20.06.2019 року на суму 72 290,27 грн., яка направлена на реєстрацію та була належним чином зареєстрована ДПС України в ЄРПН/РК про що свідчить Квитанція №1 від 15.07.2019 року.

Реєстрацію наступної податкової накладної № 3 від 02.07.2019 року на суму 82 070,00 грн., яка була виписана Позивачем по факту здійснення господарської операції з поставки ТОВ «Поліком» вживаних пластикових контейнерів місткістю 1000 л 68 штук, яка була виписана Позивачем 02.07.2019 року ДПС України було зупинено.

Згідно отриманої квитанції від 29.07.2019 року, зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що «відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК»

Відповідно до п.п. 201.16.2. п. 201.16. ст. 201 ПКУ позивачем направлено до ДФС України в електронному вигляді пояснення та наступні документи: копію Контракту № 280519/UA/PL від 28.05.2019 року; копію Додатку № 2 від 28.06.2019 року до Контракту № 280519/UA/PL від 28.05.2019 року; копію рахунка-фактури № NR410/MAG/2019 від 28.06.2019 року; копію CMR № 034341 від 01.07.2019 року; копію вантажно-митної декларації № UA209200/2019/015273 від 01.07.2019 року; копію ЕХ-декларації № 19 НОМЕР_2 про замитнення PLAST MM ADRIAN PEKALA в Республіці Польща вживаних пластикових контейнерів місткістю 1000 л в кількості 68 штук; копію платіжного доручення в іноземній валюті № 10 від 18.07.2019 року; копію платіжного доручення на Єдиний рахунок ДФС № 1027 від 01.07.2019 року; копію Договору № 01/06 від 01.06.2019 року; копію видаткової накладної № АЄ-0000003 від 02.07.2019 року; копію податкової накладної №3 від 02.07.2019 року з квитанцією від 26.07.2019 року про припинення реєстрації податкової накладної; копію податкової накладної № 44 від 20.06.2019 року з квитанцією №1 від 12.07.2019 року; копію платіжного доручення № 1414 від 20.06.2019 року; копію платіжного доручення № 1546 від 03.07.2019 року; акт звірки №б/н від 30.07.2019 року.

На підтвердження подання вищезазначених документів ТОВ «АБМ-Експорт» було отримано Квитанцію №1 та № 2 від 08.08.2019 року про те, що документи доставлені до ДПС України та збережені на центральному рівні.

Рішенням комісії Головного управління ДФС у Львівській області: № 1250109/33672083 від 09.08.2019 року - відмовлено у реєстрації податкової накладної № 3 від 02.07.2019 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податків копій документів, які складені з порушенням законодавства, а саме: договорів, зокрема, зовнішньоекономічних контрактів з додатками до них, первинних документів щодо постачання придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузей специфіки, накладні, розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Не погоджуючись із такими діями і прийнятими рішеннями відповідачів, позивач звернувся із даним позовом до суду про його скасування та зобов`язання реєстрації податкової накладної.

Згідно статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Конституція України прямо вказує на законодавчу форму встановлення податку, зокрема зазначає, що тільки законами України встановлюються система оподаткування, податків і зборів (пункт 1 частина 2 статті 92 Конституції України).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно з п.п. а, б п.185.1 ст.185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно з приписами норми п.187.1 ст.187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (п.188.1 ст.188 ПК України).

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови КМ України від 26.04.2017 № 341, далі Порядок №1246).

Згідно із пунктом 2 цього Порядку податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку (пункт 11 Порядку №1246).

Згідно із пунктом 2 цього Порядку податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку (пункт 11 Порядку №1246).

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

- факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

- відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу;

- дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 12 Порядку № 1246).

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 201.16. статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми 21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Цією постановою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 117, в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).

За визначенням термінів, наведеному в пункті 1 Порядок № 117: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства; критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 117 податкові накладні / розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/ розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5 Порядку № 117).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6 Порядку № 117).

Порядком № 117, передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. (пункт 12 Порядку № 117).

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. (пункт 13 Порядку № 117).

Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (пункт 14 Порядку № 117).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 15 Порядку № 117).

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. (пункт 16 Порядку № 117).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС) (пункт 18 та пункт 19 Порядку № 117).

Відповідно до п. 20 Порядку № 117 зазначені комісії приймають рішення про:

- реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;

- відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно п.21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі (пункт 22 Порядку № 117).

Комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня. (пункт 23 Порядку № 117).

Пунктом 10 Порядку № 117 визначено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Державна фіскальна служба України листом від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 визначила критерії ризиковості платника податку. Згідно з підпунктом 1.6 пункту 1 комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постановах від 23.10.2018 у справі № 822/1817/18, від 04.12.2018 у справі №821/1173/17 висловив таку правову позицію: «… можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт шостий Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності».

Судом досліджено первинні документи, що надавалися контролюючому органу та встановлено, що такі оформлені відповідно до вимог їх складення, не мають дефекту форми, змісту або походження, а саме позивач надав контролюючому органу пояснення та копії документів по господарських операціях, які є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Судом встановлено, що ТОВ «АБМ-Експорт» закуплено у PLAST MM ADRIAN PEKALA (Республіка Польща) (Продавець) товар вживані пластикові контейнери чисті, миті об`ємом 1000 літрів, в кількості 68 штук по ціні 49,82 євро за 1 штуку на загальну суму 3 387,76 Євро на умовах СРТ Брошнів-Осада, який в подальшому було реалізовано ТОВ «Поліком».

Позивачем для здійснення своєї підприємницької діяльності укладено наступні договори купівлі-продажу.

Позивачем укладено Контракт № 280519/UA/PL та Додаток № 2 до Контракту № 280519/UA/PL, укладеного між постачальником PLAST MM ADRIAN PEKALA (Республіка Польща) та ТОВ «АБМ-Експорт» для поставки товару у власність.

На виконання умов даного договору Постачальником передано у власність Покупця товарно-матеріальні цінності згідно із копією рахунка-фактури № NR410/MAG/2019 від 28.06.2019 року; копією CMR № 034341 від 01.07.2019 року; копією вантажно-митної декларації № UA209200/2019/015273 від 01.07.2019 року; копією ЕХ-декларації № НОМЕР_3 про замитнення PLAST MM ADRIAN PEKALA в Республіці Польща вживаних пластикових контейнерів місткістю 1000 л в кількості 68 штук.

З метою подальшої реалізації товару між ТОВ «АБМ-Експорт» та ТОВ «ПОЛІКОМ» було укладено Договір № 01/06 від 01.06.2019 року та Додаткову угоду від 31.12.2018 року до Договору № 01/06 від 01.06.2019 року та Додаток №б/н від 20.06.2019 року до Договору № 01/06 від 01.06.2019 року.

Предметом Договору № 01/06 від 01.06.2019 року є, те, що постачальник ТОВ «АБМ-Експорт» зобов`язується передавати у власність покупцю ТОВ «ПОЛІКОМ» продукцію ІВС контейнери. На виконання умов договору Постачальником передано у власність Покупця товарно-матеріальні цінності відповідно до видаткової накладної № АЄ-0000003 від 02.07.2019 року.

На підтвердження фактів взаєморозрахунків між сторонами позивачем долучено належним чином завірені копії: копію платіжного доручення № 1414 від 20.06.2019 року та копію платіжного доручення № 1546 від 03.07.2019 року.

Так, відповідно до п. 21. Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117, підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Суд встановив, що позивач надав контролюючому органу пояснення та копії документів по господарських операціях з контрагентами в межах вказаної податкової накладної, які є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Контролюючий орган зупинив реєстрацію податкової накладної № 3 від 02.07.2019 року, скеровану позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних з мотивів її відповідності пп. 1.6 пункту 1 Критеріїв ризикованості платника податку, а позивачеві запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Як вбачається, в квитанцій не вказано, в чому саме полягає відповідність податкових накладних Критеріям ризиковості та не вказано навіть примірного переліку документів, які слід подати для реєстрації такої, в квитанції не міститься посилання на відповідне рішення, відповідно до якого позивача віднесено до ризикових платників податків.

Крім того, суд звертає увагу на те, що підпункт 1.6. пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку не визначає самостійні критерії ризиковості платника податків, а лише дає підстави комісіям головних управлінь ДФС обласного рівня винести відповідного платника податків на розгляд Комісії, і лише за результатами проведення засідання Комісії - прийняти рішення про віднесення його до переліку ризикових суб`єктів господарювання. В матеріалах справи відсутні докази того, що контролюючий орган приймав рішення про віднесення ТОВ «АБМ-Експорт» до ризикових платників податків.

Верховний суд у Постанові від 02.04.2019 у справі №822/1878/18 зазначив, що окремими положеннями Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 21 лютого 2018 не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, натомість на підставі пункту 10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України .

Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, передбачений пунктом 14 Порядку № 117. Суд зазначає, що чіткого переліку документів, які платник податку повинен подати до контролюючого органу, немає. Тому платник податків змушений самостійно на власний розсуд визначати необхідні документи у кожному конкретному випадку, відштовхуючись від повідомлених йому підстав зупинення реєстрації податкової накладеної (висновку податкового органу про відповідність платника податку певним критеріям ризикованості платника податку).

На виконання вимоги контролюючого органу платник податку скерував повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрацію яких зупинено, до якого додав пояснення та копії первинних документів на підтвердження господарських операцій з PLAST MM ADRIAN PEKALA (Республіка Польща) та ТОВ «ПОЛІКОМ», які зазначені вище.

Як встановлено судом, доводи позивача підтверджено матеріалами справи і не спростовано відповідачем.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Документи складені з дотриманням вимог законодавства і були достатніми для реєстрації податкової накладної № 3 від 02.07.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних. Крім того, відповідачем не обґрунтовано підстав вважати, що позивач відповідає п.1.6 критеріїв ризиковості. Тому спірне рішення Комісії ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є необґрунтованим та безпідставним, а тому підлягає скасуванню.

При цьому, відповідно до п. 19, п. 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246 (із змінами; далі Порядок № 1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відтак, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення контролюючого органу № 1250109/33672083 від 09.08.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 02.07.2019 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання відповідача2 зареєструвати податкову накладну №3 від 02.07.2019.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно ч.4 ст.245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Тобто законодавець передбачив обов`язок суду змусити суб`єкт владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Як слідує зі змісту Рекомендації № К (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980р. під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».

Натомість, у даному випадку суд не вважає повноваження відповідача, як дискреційними, оскільки відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд.

Згідно судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі «Олссон проти Швеції» від 24 березня 1988 року) запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Також, суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» практика ЄСПЛ підлягає застосуванню судами як джерело права.

В даному випадку, задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 3 від 02.07.2019 року є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідно до приписів пунктів 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день, зокрема, прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. Аналіз цих положень дозволяє зробити висновок, що ДФС України реєструє податкову накладну в тому числі на підставі рішення суду датою набрання ним законної сили або іншою датою, вказаною у рішенні.

З огляду на фактичні обставини справи суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушених прав позивача буде зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну № 3 від 02.07.2019 року. д

Згідно зі ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Під час розгляду справи відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, не надали суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навели мотивів прийняття оскаржуваних рішень.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню повністю.

Щодо клопотання позивача про зобов`язання відповідачів подати звіт про виконання рішення суду протягом одного тижня з дня набрання судовим рішенням законної сили, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Встановлюючи строк для подання звіту, суд повинен враховувати особливості покладених обов`язків згідно з судовим рішенням та можливості суб`єкта владних повноважень їх виконати.

Позивач не зазначив жодних обставин, які б вказували, що відповідачі уникатимуть з виконання рішення.

Таким чином, суд вважає необґрунтованим клопотання позивача щодо здійснення контролю за виконанням судового рішення, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ДПС України №1250109/33672083 від 09.08.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 02.07.2019 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 3 від 02.07.2019 року.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» 960 (дев`ятсот шістдесят) грн. 50 коп. сплаченого судового збору.

Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» 960 (дев`ятсот шістдесят) грн. 50 коп. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «АБМ-Експорт» (80200, Львівська область, м. Радехів, вул. І.Франка, 9/1; ).

Відповідач 1 - Головне управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ).

Відповідач 2 Державна податкова служба України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8; ) .

Повне судове рішення складено 25.03.2020 року.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна