Справа № 9901/62/20
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 березня 2020 року

Київ

справа №9901/62/20

адміністративне провадження №П/9901/62/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Мороз Л.Л., Рибачука А.І., Тацій Л.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради правосуддя від 25 вересня 2018 року № 2983/0/15-18, поновлення на посаді судді Краснокутського районного суду Харківської області,

В С Т А Н О В И В:

10 березня 2020 року ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду з позовом до Вищої ради правосуддя (далі також - відповідач, ВРП), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 25 вересня 2018 року № 2983/0/15-18 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Краснокутського районного суду Харківської області на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України;

- поновити ОСОБА_1 на посаді судді Краснокутського районного суду Харківської області та допустити негайне виконання судового рішення в цій частині.

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Частиною 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини 1 статті 35 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" рішення Вищої ради правосуддя може бути оскаржене до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Відповідно до дати зазначеної на поштовому конверті, позивач звернувся до Верховного Суду з даним позовом 10 березня 2020 року.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позову позивачем додано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що Конституційним судом України 18 лютого 2020 року у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України окремих положень пунктів 4, 7, 8, 9, 11, 13, 14, 17, 20, 22, 23, 25 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02 червня 2016 року №1402-VIII ухвалене рішення №2-р/2020, яким поновлено процесуальну діяльність зі здійснення правосуддя Верховним Судом України, а тому з 15 грудня 2017 року по 18 лютого 2020 року був позбавлений можливості звернутись до належного судового органу.

Крім того, підставою для звернення до суду стало те, що проведення кваліфікаційного оцінювання суддів відбувалось членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, що не мав повноважень брати участь у його проведені.

Таким чином, позивач зазначає про наявність всіх підстав вважати, що зазначені вище обставини підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду з позовом, оскільки він не міг вплинути на час, підстави та спосіб їх виникнення, так як вони не залежали від його волі та бажання захищати свої порушені права та інтереси.

Будь-яких інших доказів неможливості звернення протягом періоду часу з вересня 2018 року по березень 2020 року до суду з метою оскарження рішення Вищої ради правосуддя позивач суду не надає.

Перевіривши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із позовом, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до частини 2, 5 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За змістом пункту 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон № 1402-VIII) Верховний Суд України діє у межах своїх повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду у складі, визначеному цим Законом, та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом у складі, визначеному цим Законом.

У відповідності з положеннями пункту 11 частини другої статті 46, пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1402-VIII Пленум Верховного Суду постановою від 30 листопада 2017 року № 2 визначив, що днем початку роботи Верховного Суду є 15 грудня 2017 року. З цієї дати набрав чинності й Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII, яким, зокрема, Кодекс адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року №2747-IV викладено у новій редакції.

Таким чином, на час прийняття Вищою радою правосуддя рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Краснокутського районного суду Харківської області на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України від 25 вересня 2018 року № 2983/0/15-18, працював Верховний Суд до якого й оскаржуються відповідні рішення, про що, зокрема, зазначено в Законі України "Про Вищу раду правосуддя" та КАС України.

Так, позивач мав можливість звернутись з даним позовом до Верховного Суду починаючи з вересня 2018 року, проте не вчиняв відповідних дій, спрямованих на оскарження рішення відповідача.

Суд звертає увагу, що позивачем не надано до суду фактичних даних існування поважних причин, що унеможливлювали звернення позивача до суду із даним позовом у період з 25 вересня 2018 року по 10 березня 2020 року, а зазначені ним обставини в обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду не можуть вважатися обставинами, які підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду з зазначеним позовом.

Крім того, колегією суддів встановлено, що 08 серпня 2019 року ОСОБА_1 звертався до Верховного Суду як до суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та Вищої ради правосуддя, в якому просив:

-визнати протиправним і скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 20 липня 2018 року №1276/ко-18 щодо визначення результатів кваліфікаційного іспиту, відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та визнання ОСОБА_1 таким, що не відповідає займаній посаді судді Краснокутського районного суду Харківської області;

-визнати протиправним і скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 25 вересня 2018 року №2983/0/15-18 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Краснокутського районного суду Харківської області на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.

Ухвалою Верховного Суду від 22 серпня 2019 року у справі № 9901/432/19 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та Вищої ради правосуддя про визнання протиправними та скасування рішень -повернуто позивачеві.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі №9901/432/19 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 серпня 2019 року залишено без змін.

При вирішенні питання поважності причин пропуску строку звернення до Суду із позовом, Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Враховуючи зазначене, доводи клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовом є необґрунтованими та не можуть бути визнані Судом поважними причинами пропуску строку, встановленого КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, позивачу необхідно надати строк для подання до суду заяви про поновлення строку звернення з позовом із зазначенням інших причин пропуску такого строку та подання доказів їх поважності.

Частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог частини 2 статті 169 КАС України позовну заяву необхідно залишити без руху, та встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали суду для подання до суду заяви про поновлення строку звернення з позовом із зазначенням інших причин пропуску такого строку з поданням доказів їх поважності.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 241, 243, 248, 256 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду із позовною заявою ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради правосуддя від 25 вересня 2018 року № 2983/0/15-18 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Краснокутського районного суду Харківської області на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України, поновлення на посаді судді Краснокутського районного суду Харківської області.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради правосуддя від 25 вересня 2018 року № 2983/0/15-18 про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Краснокутського районного суду Харківської області на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України, поновлення на посаді судді Краснокутського районного суду Харківської області - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду І.В. Желєзний

Я.О. Берназюк

Л.Л. Мороз

А.І. Рибачук

Л.В. Тацій