Справа № 520/12939/19
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2020-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2020 р. № 520/12939/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бідонька А.В.

при секретарі судового засідання - Дронь А.В.

за участі:

представника позивача - Костіна К.В.,

відповідача - Самойлова Є.Ю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, експлуатацію будівлі Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , зупинити повністю шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв`язку з чим зобов`язати Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 негайно припинити використання цієї будівлі з метою проведення будь якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатами проведеної перевірки відповідача встановлено низку порушень вимог законодавства у сфері (з питань) техногенної та пожежної безпеки, які, на думку позивача, унеможливлюють експлуатацію Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 04.12.2019 відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено підготовче засідання.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому ФОП ОСОБА_1 повідомив, що порушення, які були виявлені під час проведення позапланової перевірки стороною позивача обґрунтовуються лише їх текстуальним записом в самому акті і жодних інших доказів матеріали справи не містять. Хоча, сама перевірка фіксувалася посадовою особою органу державного нагляду засобами відеотехніки. Більш того, порушення, які викладенні в п. 5-8, 11-13, 16, 18-24 акту за твердженням позивача підтверджуються виключно фото. Зазначає, що в порушення припису абз. 13 ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» акт № 242 від 21 жовтня 2019 року за результатами проведеної перевірки було вручено неуповноваженій особі ФОП ОСОБА_1 , а саме: менеджеру - ОСОБА_2 .

Вважає, що органом державного нагляду (контролю) порушено права ФО-П ОСОБА_1 , зокрема позбавлено права на особисту участь під час проведення заходу державного нагляду, бути поінформованим про свої права та обов`язки, залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.

Зазначає, що у приписі № 240 від 21.10.2019 року встановлені порушення, які необхідно усунути, та зазначений строк його виконання, а саме: до 21.01.2020 р. Тобто вважається, що до 21.01.2020 р. у відповідача був час на усунення вказаних у приписі порушень. Проте, позивач звернувся з даним позовом до суду 02.12.2019 року, отже передчасно. Вважає, що ГУ ДСНС України передчасно звернувшись до суду фактично не дав Відповідачу можливості на усунення встановлених недоліків.

Представник позивача - Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги з підстав, викладених у позові.

Представник відповідача в судовому засіданні просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на підстави, викладені у відзиві на позов, зазначивши, що у приписі від 21.10.2019 позивачем надано строк для усунення недоліків у сфері пожежної безпеки до 21.01.2020 р., який на момент звернення до суду з даним позовом по суті не настав. Також відповідач зазначив, що ним майже всі порушення, які були встановлені в ході проведення перевірки, були усунуті, решта порушень, що залишилися, усуваються відповідачем самостійно, та, на думку відповідача, такі порушення не викликають необхідності застосування судом крайніх заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель відповідача.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

Як встановлено за матеріалами справи, з 18.10.2019 року по 21.10.2019 року Київським районним відділом у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведена позапланова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері (з питань) техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлі ФО-П ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевірка проводилась у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України. Закон) України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», доручення Прем`єр - міністра України від 17.08.2019 року №27938/0/1-19. наказ) від 06.09.2019 року №103 «Про проведення позапланових перевірок об`єктів», посвідчення на проведення перевірки від 18.10.2019 року .№327 Київського районного відділ) у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (а.с. 21-26).

Відповідно до вимог пункту 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», в останній день планового заходу державного нагляду (контролю) 21.10.2019 р. за результатами перевірки складено акт № 242 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. (а.с. 27- 37).

Актом перевірки встановлено, що будівля ФО-П ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , експлуатується з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які на думку представника позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- Змонтована установка автоматичної пожежної сигналізації не здана в експлуатацію, сигнал про спрацювання АПС не виведений на пульт центрального спостереження пожежної охорони, відсутній договір обслуговування АПС (підтверджується відсутністю посвідчення);

- Не проведено вогнезахисну обробку несучих металоконструкцій прибудови та надбудови готелю (підтверджується відсутністю посвідчення);

- Не проведено вогнезахисну обробку металоконструкцій зовнішньої сходової клітки (косоури) (підтверджується відсутністю посвідчення);

- Вихід на покрівлю не передбачений через п роті і пожежі і і двері (підтверджується - фото);

- Приміщення саун у житлових кімнатах не відокремлені протипожежними перегородками 1-го типу та перекриттям 3-го типу від інших приміщень;

- Допускається улаштування вбудованої сауни у номері №4 «Царський» на 3 поверсі готелю;

- В приміщеннях саун не передбачений відокремлений евакуаційний вихід безпосередньо назовні;

- Не виконані заміри опорів ізоляції електромереж з оформленням відповідного акту (підтверджується відсутністю посвідчення);

- Не встановлені світлові покажчики «ВИХІД» над евакуаційними виходами з 1, 2 та 3 поверху готелю;

- На першому поверсі готелю під сходовим маршем допускається улаштування комори;

- На 1,2, 3 поверхах готелю не встановлені пристрої для самозапилення дверей виходів з коридорів до сходових клітин;

- Приміщення готелю не забезпечене первинними засобами пожежогасіння (вогнегасника), не менше 2- ох вогнегасників на кожен поверх;

- Поверховість готелю, де розміщені номери відпочинку, не відповідає ступеню вогнестійкості будівлі як для будівлі III а ступеню вогнестійкості (фактично будівля вище 1-го поверху);

- Допускається розміщення лазні сухого жару (саун)в житлових приміщеннях (номерах);

- Не витримана відстань від електрокам`янки до обшивки стін парильної ( не менше 0.20 м);

- Над електрокам`янкою під стелею не встановлений негорючий теплоізоляційний щит (відстань між щитом і обшивкою повинна бути не менше 0,05 м );

- У парильній не передбачено природну припливно - витяжну вентиляцію, що забезпечує однократний повітрообмін;

- Висота сходової клітини із 2 - го поверху готелю менше за нормовану висоту (2 метри) та ширина сходової клітини менше за нормовану (1.2 метри);

- Кількість евакуаційних виходів з буднику (1 вихід) менша за кількість евакуаційних виходів з будь якого поверху (2 виходи).

Судовим розглядом встановлено, що за результатом проведеної перевірки ФО-П ОСОБА_1 , на підставі акту проведеної перевірки інспекторами Київського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області 21.10.2019 року складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 240, в якому надано строк на усунення усіх порушень, встановлених в акті перевірки №242 від 21.10.2019, в тому числі тих, які зумовили позивача до звернення до суду із цим позовом - до 21.01.2020року. (а.с.109-110).

Зазначені обставини зумовили позивача - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області звернутись з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Позивач, відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877) та Кодексу цивільного захисту України, є спеціально уповноваженим органом, який наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон №877-V.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 вказаного Закону встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин першої, другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд у свою чергу зазначає, що статтею 10 Закону №877 передбачено права суб`єкта господарювання відповідно до яких суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо зокрема:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

- суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання);

- тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону;

- орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю);

- надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта;

- оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.

Суд зазначає, що статтею 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані, зокрема ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом.

Наказом МВС України від 17.01.2019 № 22 «Про затвердження уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів» затверджено форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки; форму акта, складеного стосовно неможливості здійснення заходу державного нагляду (контролю); форму повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю); форму посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю); форму припису щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З аналізу приписів затверджених документів випливає, що обов`язковою умовою під час їх складання є зазначення осіб, які беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю): посадові особи органу державного нагляду (контролю) та керівник суб`єкта господарювання або уповноважена ним особа.

Суд зазначає, що приписами ч.1 та ч. 2 ст. 7 Закону України від 5 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно до ч. 5 ст. 7 зазначеного Закону, перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Судом встановлено, що органом державного нагляду (контролю), всупереч вимогам ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» ФО-П ОСОБА_1 копія посвідчення (направлення) та Акту надавались менеджеру Красножон В.В.

Належних доказів, що направлення на проведення перевірки відповідача вручено ФО-П ОСОБА_3 або його уповноваженій особі - позивачем до матеріалів справи не надано.

Матеріали справи не містять доказів, що акт перевірки вручено ФО-П ОСОБА_3 або уповноваженій на то особі відповідача.

Під час розгляду справи судом встановлено, що з метою визначення правового статусу уповноваженої особи, на підставі ст. ст. 20, 24 Закону України «Про адвокатури та адвокатську діяльність», до ГУ ДСНС України у Харківській області направлений адвокатський запит вх. №266 від 21.01.2020 р. з метою витребування інформації, зокрема, отримання завірених належним чином копій документів, що посвідчують повноваження представників ФО-П ОСОБА_1

У відповідь на запит, в листі ГУ ДСНС України у Харківській області від 27.01.2020 № 010-496-151 зазначено, що посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) та Акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки були вручені уповноваженій особі ФО-П ОСОБА_1, копії документів що посвідчують повноваження представників ФО-П ОСОБА_1 співробітникам Київського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області не надавалися.

Зазначена відповідь дає підстави вважати, що інспектором, яким здійснено проведення перевірки посвідчення та Акт надані особі, яка не була уповноваженою на представництво інтересів ФО-П ОСОБА_1 , що суперечить основним принципам державного нагляду (контролю), визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

31 січня 2020 року до ГУ ДСНС України у Харківській області направлений адвокатський запит у зв`язку із необхідністю встановлення способу, у який особа, уповноважена на проведення державного нагляду (контролю) пересвідчилась в тому, що надала посвідчення та Акт саме уповноваженій ФО-П ОСОБА_1 особі, а також з метою з`ясування, чи пересвідчився інспектор у наявності довіреності, якими надані повноваження особам на представництво.

Так, у відповіді від 07.02.2020 № 010-751/151 зазначено, що посвідчення та Акт вручені нібито уповноваженій особі ФО-П ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що він під час проведення перевірки перебував за кордоном, а у телефонній розмові зі співробітниками Київського РВ у м. Харкові уповноважив своїх працівників на час його відсутності бути уповноваженою особою під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) та отримувати матеріали за його результатами.

За результатами розгляду справи суд приходить до висновку, що відповідачем, в порушення приписів законодавства, зокрема, вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», посвідчення на перевірку керівнику суб`єкта господарювання або його уповноваженій особі - не вручалось, акт перевірки складено та вручено особі, яка керівником суб`єкта господарювання на ці дії не уповноважувалась. Отже, відповідача було позбавлено можливості своєчасно ознайомлюватись із початком проведення перевірки, а також приймати участь у її проведенні, чим, на погляд суду, не дотримано вимоги чинного законодавства та порушено права відповідача під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) та отримувати матеріали за його результатами.

Суд вважає, що порушення процедури проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, проведеної позивачем не відповідають даним критеріям, оскільки прийняті та вчинені не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; без використання повноважень з метою, з якою це повноваження надано; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

А тому, акт перевірки, складений без дотримання вимог законодавства не є належним та допустимим доказом на підтвердження встановлених таким актом порушень.

Згідно до ч. 2 ст. 71 КАСУ України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок, щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Всупереч наведеним вимогам, позивач, як суб`єкт владних повноважень не надав до суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, і не довів правомірності його дій щодо складання акту за результатом проведеної позапланової перевірки ФО-П ОСОБА_1 .

При цьому суд наголошує, що відповідно до акту позапланової перевірки № 242 від 21.10.2019 фахівцями відповідача складено припис №240 від 21.10.2019, яким від відповідача вимагалося вжити заходів з метою усунення виявлених під час перевірки порушень та визначено строк усунення порушень до 21.01.2020 року.

З матеріалів поданого позову вбачається, що позивач з даним позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та споруд ФО-П ОСОБА_1 звернувся до суду 02.12.2019 року, тобто до спливу терміну, наданого відповідачу для усунення порушень законодавства, та не надано відповідачу можливості реалізувати своє право на виконання припису №240 від 21.10.2019.

Зазначений висновок суду відповідає висновкам, викладеним у Постанові Верховного Суду від 11 вересня 2019 року справа №820/6410/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, представником відповідача ФО-П ОСОБА_1. до матеріалів справи надано договір про виконання робіт № 23/12/019 від 23.12.2019 рок, за умовами якого ТОВ "Артбудінвест" зобов`язується виконати роботи на території об`єкта за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, б. 194/196, визнчені цим Договором (а.с. 123-129).

Також представником відповідача надано договір підряду № 13/01/19/06 від 13.01.2020 року, укладеного між ФО-П ОСОБА_5 (Замовник) та ДП "Харківспецгасіння" КП "Харківспецсервіс (Підрядник) (а.с. 130-131), за умовами якого Замовник доручає, а Підрядник приймає на себе зобов`язання надати послуги: монтаж автоматичної пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу (надалі - АПС): монтаж світлових покажчиків «ВИХІД» над евакуаційними виходами з 1,2,3 поверхів готелю; виконання замірів опорів ізоляції електромереж; обладнання евакуаційних виходів відповідними знаками безпеки, розробка планів евакуації; вогнезахисна обробка несучих металоконструкцій прибудови та надбудови готелю; вогнезахисна обробка металоконструкцій зовнішньої сходової клітки (косоури); зведення будівлі до вищого ступеню вогнестойкості; складення журналу протипожежних інструктажів з працівниками об`єкту.

Отже, з с матеріалів справи судом встановлено, що відповідач вживає заходи на усунення виявлених в ході перевірки порушень на об`єкті відповідача. Проте, не дотримуючись строків, наданих позивачем у складеному приписі № 240 від 21.10.2019 р., а саме : до 21.01.2020 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Таким чином, суд вважає звернення позивача до ФО-П ОСОБА_4 із позовом до суду було передчасним.

Разом з цим, судом встановлено, що відповідач вчиняє дії на усунення встановлених порушень, що, зокрема, підтверджується наданими представником відповідача доказами, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Враховуючи вищевикладене, в обсязі встановлених в цій справі обставин та правового регулювання спірних правовідносин суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими, заявленими передчасно, що унеможливлює застосування судом крайнього заходу впливу у вигляді заборони діяльності відповідача, через що, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ч. 1, 3 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,61013) до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлений 18 березня 2020 року.

Суддя Бідонько А.В.