Справа № 120/1161/20-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття провадження у адміністративній справі

м. Вінниця

23 березня 2020 р. Справа № 120/1161/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Держави Україна через Вінницький міський суд Вінницької області в особі Алексейчук В.І. - начальника відділу узагальнення судової практики, аналітично-статистичної роботи та надання інформаційних послуг (вул. Грушевського, 17, м. Вінниця, 21050) про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна через Вінницький міський суд Вінницької області в особі Алексейчук В.І. - начальника відділу узагальнення судової практики, аналітично-статистичної роботи та надання інформаційних послуг про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що відповідачем протиправно не запрошено позивача на розгляд його скарги від 16.09.2019 року, що і стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

При цьому, частинами першої та другої статті 12 КАС України, передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

В силу пункту 1 частини 1 статті 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, а також враховуючи положення статті 263 КАС України, вважаю, що для даної справи пріоритетним є швидке її вирішення, відтак, вона підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства в порядку спрощеного позовного провадження. Підстави для залишення її без руху, без розгляду або для відмови у відкритті провадження на даній стадії судового процесу відсутні.

Крім того, позивачем разом із позовною заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Мотивуючи дане клопотання, позивач вказав, що його матеріальний стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки перебуває у складних життєвих обставинах, викликаних одиноким проживанням, незадовільним станом здоров`я та відсутністю стабільного доходу.

Визначаючись щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд виходить із наступного.

Частиною першою статті 133 КАС України вказано, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до положень статті 8 Законом України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення сторони від його сплати.

Так, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 року № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Європейський Суд неодноразово, зокрема, у справі "Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії", наголошував на тому, що судовий збір має бути розумним, тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Оскільки невиправдано великий їх розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

Також, Європейський Суд зазначав про необхідність дотримання з однієї сторони балансу між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію.

Тобто, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Слід зазначити, що позивачем на підтвердження неможливості сплати судового збору зазначено про тяжкий матеріальний стан, на підтвердження чого надано суду відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року, як на підставу звільнення від сплати судового збору. У даних відомостях зазначено, що інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Крім того, із довідки Вінницького міського центру зайнятості №02-17/24 від 08.01.2020 року вбачається, що ОСОБА_1 з 22.05.2015 року здійснював пошук роботи та з 20.10.2015 року облікований в центрі зайнятості, як особа, що шукає роботу. Також зазначено, що підходяща робота відсутня та допомогу по безробіттю не отримує.

Разом із тим, позивачем надано акт про обстеження житлових умов № 2 від 02.01.2020 року, згідно якого житлові умови ОСОБА_1 визнані незадовільним та такими, що потребують поліпшення.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

Таким чином, оскільки чинною редакцією статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено право суду звільнити позивача від сплати судового збору, беручи до уваги надані позивачем докази, суд доходить висновку про задоволення клопотання позивача та звільнення останнього від сплати судового збору, оскільки, в іншому разі, буде порушено право позивача у доступі до правосуддя.

На підставі викладеного доходжу висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 6, 12, 133, 171, 248, 256, 263 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна через Вінницький міський суд Вінницької області в особі Алексейчук В.І. - начальника відділу узагальнення судової практики, аналітично-статистичної роботи та надання інформаційних послуг про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею Свентухом Віталієм Михайловичем одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Встановити відповідачу строк для надання відзиву на позов, протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження, з поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів у тому числі документів, що підтверджують надіслання копії відзиву та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини 4 статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Свентух Віталій Михайлович