Справа № 652/944/19
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2020-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2020 р.м. ОдесаСправа № 652/944/19

Головуючий в І інстанції: Дамчук О.О.

Дата та місце ухвалення рішення:18.12.2019 р.

смт. Високопіллля

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді доповідача Шеметенко Л.П.
судді Градовського Ю.М.
судді Турецької І.О.
за участю секретаря - Коваль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 18 грудня 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2019 ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, та після уточнення позовної заяви, просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення серії ЕАК № 1635880 від 17.10.2019 року та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутності події адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем протиправно винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 гривень за правопорушення передбачене ч.1 ст.121 КУпАП, оскільки підставу зупинення працівник поліції при зупинці транспортного засобу не пояснив, а пізніше після огляду автомобіля зазначив, що в наявності пошкодження шини причепу, що оголює корд. Позивач вважає, що пошкодження, на яке посилається відповідач в оскаржуваній постанові не могло бути виявлено співробітником поліції до зупинки транспортного засобу. Також позивач вказує на те, що при виїзді з гаражу ніяких пошкоджень шини не було, це пошкодження сталось під час руху транспортного засобу до місця слідування під час подорожі та про даний факт водію не було відомо, при чому відрив частини протектора не оголював корд.

Позивач зазначив, що у відповідності із п. 31.5 ПДР при повідомлені працівником поліції про те, що шина знаходиться у неналежному стані, водій попрохав час для заміни колеса і таким чином усунення несправності, що в свою чергу виключає адміністративну відповідальність, однак поліцейський не надав можливості скористатись таким правом та склав постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

На думку позивача, під час винесення постанови відповідачем не дотримано вимоги статей ст. 7, ч. 1 ст. 9, 23, 33, 245, 247, 254, 280 КУпАП, відповідно до яких завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та дотримання процесуального порядку розгляду справи.

З огляду на зазначене позивач просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЕАК № 1635880 від 17.10.2019 року, як винесену з порушенням закону та закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 18 грудня 2019 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Департамент патрульної поліції подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржене рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги Департамент патрульної поліції зазначив, що факт порушення позивачем Правил дорожнього руху підтверджується наданими доказами, як і дотримання поліцейським процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Апелянт зазначив, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, інспектором було всебічно з`ясовано всі обставини справи, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.229 КАС України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 17.10.2019 року поліцейським полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції Дніпровської області сержантом поліції Новицьким Ю.Ю. було складено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАК № 1635880, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності згідно ч. 1 ст. 121 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. за порушення п. 31.4.5 (б) Правил дорожнього руху України

В постанові по справі про адміністративне правопорушення зазначено, що 17.10.2019 року о 15:20 год., ОСОБА_1 керував транспортним засобом КАМАЗ 53212, державний номерний знак НОМЕР_1 із причепом КГБ 8350, державний номер НОМЕР_2 , в якого шини мають пошкодження, що оголюють корд, чим порушив п. 31.4.5 (б) ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 121 КпАП України.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач оскаржив її до суду першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Пунктом 11 частини першої статті 23 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів.

За змістом статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

В свою чергу, ч. 2 ст. 258 КУпАП передбачено, що протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, а також порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

Відповідно до ч. 4 ст. 258 КУпАП, у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу або залишається повідомлення про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення правил зупинки, стоянки або паркування транспортних засобів у разі їх фіксації у режимі фотозйомки (відеозапису), крім випадків фіксації в автоматичному режимі правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Отже, у визначених законодавством випадках допускається скорочене провадження у справах про адміністративні правопорушення, яке передбачає, зокрема, фіксацію адміністративного правопорушення і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення.

Застосування процедури скороченого провадження у випадках, визначених законом, не призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених в Кодексі України про адміністративні правопорушення.

Наведені норми в їх сукупності свідчать про наявність у відповідача як посадової особи Національної поліції повноважень щодо здійснення контролю за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками, які реалізуються, крім іншого, шляхом розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення у разі виявлення правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Як вбачається з матеріалів справи, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності згідно частини 1 статті 121 КУпАП, згідно з якою керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів, тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В постанові по справі про адміністративне правопорушення відповідач вказував на порушення ОСОБА_1 п. 31.4.5 (б) ПДР України.

Пунктами 1.3 та 1.9 ПДР України встановлено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п. 31.1 ПДР, технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації.

Згідно п.п. "б" п. 31.4.5 ПДР, забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам: у разі якщо шини мають місцеві пошкодження (порізи, розриви тощо), що оголюють корд, а також розшарування каркаса, відшарування протектора і боковини.

В свою чергу, статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

У підтвердження вчинення позивачем адміністративного правопорушення відповідачем надано диск з відеозаписом з нагрудної камери поліцейського полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції Дніпровської області сержанта поліції Новицького Ю.Ю., на якому міститься відеозапис з фіксуванням пошкодження шини на причепі, а саме, задньої лівої у другому ряду шини.

В свою чергу, як вже зазначалось вище, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є пошкодження (порізи, розриви тощо) шини, що оголюють корд, а також розшарування каркаса, відшарування протектора і боковини. Однак, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, що виявлені пошкодження шини оголюють корд.

Крім того, відповідно до п. 31. 5 ПДР, у разі виникнення в дорозі несправностей, зазначених у пункті 31.4 цих Правил, водій повинен вжити заходів для їх усунення, а якщо це зробити неможливо - рухатися якомога коротшим шляхом до місця стоянки або ремонту, дотримуючись запобіжних заходів з виконанням вимог пунктів 9.9 і 9.11 цих Правил.

З наданих позивачем доказів вбачається, що транспортний засіб та причеп, яким керував позивач проходили перевірку технічного стану 11.10.2019 року, що підтверджується протоколами перевірки технічного стану транспортного засобу № 00972-03361-19 та № 00972-03362-19.

З відеозапису вбачається, що позивач не знав про наявне пошкодження шини та наполягав на тому, що таке пошкодження могло статись у дорозі та просив надати йому можливість усунути несправність.

З огляду на викладене, вбачається, що відповідачем не доведено наявності всіх складових юридичного складу адміністративного правопорушення, а саме, вини особи у вчиненні даного правопорушення.

Крім того, судом першої інстанції з письмових пояснень позивача та відеофіксації вірно встановлено, що в даному випадку причиною зупинки поліцейським транспортного засобу позивача не могло бути виявлення порушення п. 31.4.5 (б) Правил дорожнього руху, оскільки з огляду на місцерозташування транспортного засобу позивача, іншого великогабаритного транспортного засобу, зупиненого патрульними, та патрульної машини, слідує, що патрульна машина стояла край дороги та співробітниками поліції здійснювалась зупинка транспортних засобів, які рухались в попутному напрямку. За таких обставин, зважаючи на те, що пошкодження шини виявлено на задній шині, яка знаходилась у другому лівому ряду, поліцейські не могли виявити вказане порушення та у зв`язку з цим зупинити транспортний засіб. Причину зупинки транспортного засобу відповідачем повідомлено не було.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що в даному конкретному випадку інспектор патрульної поліції фактично зупинив транспортний засіб позивача без наявних підстав, передбачених ст. 35 Закону України «Про національну поліцію».

Відповідно до статті 77 КАС України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку відповідачем не доведено факту наявності вини позивача у порушенні п. 31.4.5 (б) Правил дорожнього руху, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 122 КУпАП та, відповідно, не доведено правомірності прийняття постанови серії ЕАК № 1635880 від 17.10.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення на нього штрафу в розмірі 340 грн.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАК № 1635880 від 17.10.2019 року не відповідає вимогам закону.

Колегія суддів зазначає, що захист порушених прав повинен бути в першу чергу ефективним, тобто обраний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку належним та ефективним способом захисту порушених прав позивача є саме визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення.

В свою чергу, колегія суддів вважає, що при постановленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції порушено норми процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення суду.

Так, з матеріалів справи вбачається, що первинно адміністративний позов було пред`явлено ОСОБА_1 до поліцейського 1 роти 2 батальйону полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції Князевої Ванди Миколаївни.

В ухвалі про відкриття провадження у справі судом першої інстанції в якості відповідачів по справі вказано поліцейського 1 роти 2 батальйону полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції Князевої Ванди Миколаївни та Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, однак при цьому останнє не було вказано позивачем у позовній заяві в якості відповідача по справі.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Висновки суду про наявність підстав, передбачених ст. 48 КАС України для залучення до участі у справі в якості другого відповідача, ухвала Високопільського районного суду Херсонської області від 29.10.2019 року не містить. Будь-яких інших процесуальних рішень з цього приводу судом не приймалось.

З матеріалів справи встановлено, що 16.12.2019 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання позивача про заміну неналежного відповідача, а саме заміну відповідача по справі поліцейського 1 роти 2 батальйону полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції Князевої Ванди Миколаївни на належного Департамент патрульної поліції.

Разом із заявою про заміну неналежного відповідача до суду першої інстанції надійшла змінена позовна заява ОСОБА_1 , в якій відповідачем вже вказано Департамент патрульної поліції Національної поліції України.

Однак, змінена позовна заява позивача не була прийнята до уваги судом першої інстанції, як і не було розглянуто його клопотання про заміну неналежного відповідача.

В кінцевому рішенні суду першої інстанції відповідачем вказано - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.

Зазначені порушення процесуального права призвели до ухвалення рішення у справі відносно особи, яка фактично не була визначена ні позивачем, ні судом в якості відповідача по справі. При цьому, відповідач до якого фактично був пред`явлений позов ОСОБА_1 , відповідно до позовної заяви від 16.12.2019 року, а саме - Департамент патрульної поліції не був належним чином сповіщений про дату, час та місце розгляду справи та не був залучений до участі у справі.

Згідно ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 317 КАС України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

В даному випадку рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 242 КАС України.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що постановлене судом першої інстанції рішення підлягає скасуванню на підставі ст. 317 КАС України, з ухваленням нового рішення, про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції - задовольнити частково.

Рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 18 грудня 2019 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАК № 1635880 від 17.10.2019 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 19.03.2020 р.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Ю.М. Градовський

Суддя: І.О. Турецька