Справа № 460/1433/20
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2020 року м. Рівне№460/1433/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нор У.М., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 КАС України за позовною заявою

ОСОБА_1

до Оперативного командування "Захід" Сухопутних військ Збройних Сил України

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Оперативного командування "Захід" Сухопутних військ Збройних Сил України, у якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо недотримання встановленого строку надання відповіді позивачу на запит від 31.01.2020 у відповідності до Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VІ;

зобов`язати відповідача надати позивачу відповідь на поставлені питання в запиті від 31.01.2020 у відповідності до Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VІ.

Ухвалою від 06.03.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано 10-денний строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду заяви на усунення недоліків із зазначенням номера справи, до якої додати оригінал документа про сплату судового збору у сумі 840,80 грн.

19.03.2020 ОСОБА_1 подав до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору.

У вказаному клопотанні позивач стверджує, зокрема, що Верховний Суд в ухвалі від 02.09.2019 у справі № 460/548/19, в ухвалі від 30.01.2020 у справі № 460/1684/19 звільнив його від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" № 3674-УІ від 08.07.2011, як учасника бойових дій, з питань розгляду звернень у відповідності до Закону України "Про звернення громадян" від 02.10.1996 № 393/96-ВР, та з питань розгляду запитів у відповідності до Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VI.

Також зазначає, що Верховний Суд в ухвалі від 23.05.2019 у справі № 569/19058/17 за його касаційною скаргою звільнив його від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" № 3674-УІ від 08.07.2011, як учасника бойових дій, з питань здійснення перерахунку пенсії.

Дослідивши зміст вказаних ухвал Верховного Суду, опублікованих в Єдиному державному реєстрі судових рішень, суд зазначає про безпідставність таких доводів позивача, оскільки вказаними ухвалами судом вирішено питання відкриття касаційного провадження у даних справах та не вирішувалось питання звільнення від сплати судового збору .

Суд зазначає по безпідставність покликань позивача на ухвалу Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 521/10750/19, у межах розгляду якої позивач звернувся до суду з заявою, в якій просив визнати доньку його дружини членом його сім`ї, на яку розповсюджуються пільги, передбачені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", як на члена сім`ї.

Так само, предметом розгляду у справі № 826/8278/18 є, зокрема, визнання протиправною та нечинною постанови відповідача від 14.03.2018 № 170 "Деякі питання виплати у 2018 році разової грошової допомоги, передбаченої Законами України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і "Про жертви нацистських переслідувань" в частині встановлення розмірів щорічної разової допомоги до 05 травня учасникам бойових дій та інвалідам війни усіх груп (I, II, III).

Відтак, відповідні висновки Верховного Суду в ухвалах від 23.01.2020 у справі № 521/10750/19 та від 22.01.2020 у справі № 826/8278/18, на які посилається позивач у поданому клопотанні, зроблені за відмінних від предмету позову у даній справі обставин та стосуються прав учасників бойових дій.

Крім того, позивач зазначає, що постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020 скасовано ухвалу судді Рівненського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви від 28.12.2019 у справі № 460/3876/19.

Проте суд звертає увагу позивача, що у вказаній постанові суд апеляційної інстанції чітко зазначив, що аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону "Про сплату судовий збір" в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону № 3551-XII вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу. При цьому судом першої інстанції по справі № 460/3876/19 не було враховано, що підставою для звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою стала відповідь на звернення ОСОБА_1 щодо позбавлення позивача військової посади з 31.07.2017 після завершення організаційних заходів 30.07.2017.

Тобто, наразі предмет спору у даній справі відрізняється від предмету спору по справі № 460/3876/19.

Аналогічно по справі № 817/1643/18, предметом спору у якій були дії відповідача щодо виконання спільних Директив Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України від 26.04.2017 №Д-322/1/5дск, від 25.05.2017 №Д-322/1/6дск та порушення процедури звільнення позивача з лав Збройних Сил України.

Отже, як зазначалось судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 06.03.2020, відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (далі - Закон № 3551-XII). У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 06.03.2020 суд зазначав, що заявлені позовні вимоги зверненні щодо розгляду запиту позивача відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VІ та не зумовлені порушенням відповідачем порядку розгляду запитів саме учасників бойових дій, не стосуються обсягу соціальних гарантій учасників бойових дій, їх соціального і правового захисту.

Тобто, позивачем при зверненні до суду вимог про порушення його прав, передбачених статтею 12 Закону № 3551-XII не заявлено, що свідчить про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Саме такі висновки зазначені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № ЗП/9901/4/19.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 вказано, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

При цьому, суд наголошує, що згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою в постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Відтак, суд повторює про відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" у даній справі.

Окрім того, подане клопотання мотивоване тим, що у нього незначні доходи та багатодітна сім`я, а також він несе витрати на лікування хворої сестри ОСОБА_2 .

До клопотання позивач долучив ксерокопію видаткової накладної від 04.01.2019 № Ф1-Рн-0000064, довідку щодо стану здоров`я ОСОБА_2 , банківську виписку по надходженням по банківській картці позивача за період з 01.01.2019-31.12.2019, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, а також копію посвідчення Луцької міської ради № 016986, яким підтверджено право на пільги, передбачені законодавством для багатодітних сімей, лист від Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області від 15.02.2019 № М-40/07.1-59 та довідку про склад сім`ї ОСОБА_3 від 27.03.2019 № 20229.

Дослідивши зміст та обсяг наданих доказів суд зазначає, що вказаною довідкою пенсійного органу за № М-40/07.1-59 підтверджено розмір пенсійної виплати позивача з 01.02.2019 станом на дату її видачі, тобто 15.02.2019, відтак така не є належним доказом щодо розміру отримуваної пенсії позивачем за період з 01.01.2019 по 31.12.2019.

Щодо наданої позивачем ксерокопії видаткової накладної від 04.01.2019 № Ф1-Рн-0000064, то вказаною видатковою накладною підтверджено придбання ОСОБА_2 певних лікарських засобів у постачальника ТОВ "Аптеки "Фармасіті "Аптека № 1" на суму 36000 грн. Водночас, згідно з доданими позивачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків розмір доходу позивача за 2019 рік склав 8628,63 грн. При цьому, банківською випискою від 12.02.2020 підтверджується періодична сплата позивачем кредитних платежів банківській установі, що саме по собі підтверджує факт користування кредитними коштами та погашення заборгованості по кредиту, однак не є підтвердженням матеріального стану позивача.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, системний аналіз статті 133 КАС України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить на користь того, що визначальним при вирішенні питання звільнення від сплати судового збору (відстрочення або розстрочення сплати судового збору) є саме майновий стан особи. Тобто, наявність у позивача статусу члена багатодітної сім`ї сама по собі не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору. Так само, понесення родичем або близькою особою певних витрат, або користування позивачем кредитними коштами банківської установи, не дає підстав для встановлення матеріального становища позивача, тобто його доходів.

Таким чином, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановити наявність у такої особи реального доходу без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Kniat v. Poland"; пункти 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland").

Суд враховує, що відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків не містять даних щодо отриманих громадянами сум пенсійних виплат.

Водночас, суду достеменно відомо, що починаючи з 29.09.2017 ОСОБА_1 перебуває на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Рівненській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Вказана обставина встановлена, зокрема, і рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 по справі № 460/605/19, яке набрало законної сили 06.08.2019. Цим же рішенням зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з врахуванням надбавки за непрацездатного члена сім`ї - дружину ОСОБА_4 , за травень 2018 року - січень 2019 року в сумі 6579 грн.

Зважаючи на те, що на виконання ухвали від 06.03.2020 позивач надав неповну інформацію та не всі докази щодо свого майнового стану, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Поряд з цим, враховуючи те, що відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, надані ОСОБА_5 , не дають суду можливості встановити його реальний дохід за попередній календарний рік, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та запропонувати позивачу усунути їх шляхом подачі до суду довідки Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про отриману ОСОБА_1 пенсію за період з січня 2019 року по грудень 2019 року.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Оперативного командування "Захід" Сухопутних військ Збройних Сил України про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинення певних дій - 10 (десять) днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Нор У.М.