Справа № 340/528/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 березня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/528/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області №0 від 01.08.2019 р. про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) штрафних санкцій в розмірі 17000 грн.

Ухвалою судді від 19.02.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 10.03.2020 року (а.с.26).

В судовому засіданні 10.03.2020 року усною ухвалою суду визнано обов`язкову особисту участь позивача в судовому засіданні та запропоновано надати докази досудового врегулювання спору, у зв`язку з чим оголошено перерву до 13.03.2020 року.

В судове засіданні 13.03.2020 року сторони не з`явились, позивач надав суду клопотання про відкладення розгляду справи через неможливість прибути в судове засідання у зв`язку із хворобою, що стало підставою для відкладення розгляду справи до 13.03.2020 року.

В судовому засіданні 13.03.2020 року представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду через пропуск строку звернення до суду (а.с.56-63), яке не було направлено позивачу поштою, що зумовило оголошення перерви для надання строку представнику позивача надати аргументовану відповідь на заявлене клопотання.

Після оголошеної судом перерви, сторони в судове засідання призначене на 18.03.2020 року не з`явились. Позивач надав суду заяву в якій зазначив про поновлення строку звернення до суду через те, що він, враховуючи судові рішення Верховного суду розраховував на існування строку оскарження податкового повідомлення рішення у 1095 днів, а також те, що позбавлення права на звернення до суду після заслуховування пояснень учасників судового процесу, дослідження доводів позовної заяви призведе до порушення принципу верховенства права (а.с.67-77), а представник відповідача надав клопотання про розгляд справи без його участі (а.с.78-79).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 березня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи вищенаведену норму КАС України, суд вирішив провести подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Заслухавши представників сторін, дослідивши подане клопотання та заяву позивача від 18.03.2020 року, суд дійшов до таких висновків.

Так, частиною 3 статті 3 КАС України визначено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частин 3 - 4 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Аналізуючи викладені вище норми, суд дійшов до висновку про те, що, КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах та передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Водночас, спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, у тому числі захисту порушеного права в судовому порядку є ПК України.

Згідно пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Пунктом 56.19 статті 56 ПК України визначено, що у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Згідно підпункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах Верховного Суду від 14.02.2019 року у справі №813/4921/17 та від 17.07.2019 року у справі №640/46/19 суд дійшов висновку, що положення п.56.18 ст.56 ПК України є спеціальними щодо приписів ст.122 КАС України, а тому, незалежно від використання платником податків права на адміністративне оскарження строк звернення до суду з адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН становить 1095 днів.

Водночас, у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 11.10.2019 року у справі №640/20468/18 судовою палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів вирішено відступити від висновку про застосування зазначених норм права у подібних правовідносинах та сформульовано новий правовий висновок.

Суд касаційної інстанції зазначив, що із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним ч.4 ст.122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абз.3 п.56.18 ст.56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Разом з цим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №755/10947/17 зазначено, що суди при вирішенні спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.

Як видно з позовної заяви, поданої до суду 14.02.2020 року, що підтверджується реєстраційним штампом суду з проставленням дати надходження позовної заяви до суду на першій сторінці позовної заяви, позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 01.08.2019 року.

За результатами проведення фактичної перевірки Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області прийнято спірне податкове повідомлення-рішення, не погодившись із якими позивач звернувся із скаргою до Державної фіскальної служби України.

За результатами розгляду скарги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ДПС України прийняла рішення від 10.10.2019 року, відповідно до якого податкове повідомлення-рішення залишає без змін, а скаргу без задоволення (а.с.50), яке отримане позивачем. На вимогу суду надати докази отримання рішення ДПС України, позивачем надано не було, натомість представник відповідача надав докази направлення рішення про результати розгляду скарги позивачу.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Посилання представника відповідача на не можливість залишити позов без розгляду після відкриття провадження та початку розгляду справи по суті, відхиляються судом як неспроможні, оскільки право залишення позову без руху наділений суд протягом усього розгляду справи в суді.

Водночас, КАС України визначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16 грудня 1992 р.).

У Рішеннях у справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це слід вважати як порушення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

Застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи. Під цим слід розуміти вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги неоднозначність судової практики щодо строків звернення до суду, а також з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, гарантування права на судовий захист, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а тому клопотання Головного управління ДПС у Кіровоградській області про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 241, 248 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Визнати поважними причини пропуску строків звернення до адміністративного суду у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук