Справа № 640/6481/20
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2020-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 березня 2020 року м. Київ № 640/6481/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Товариства з обмеженою відповідальністю «Нікея»
до Головного управління ДФС у м. Києві, ОСОБА_2,
про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та визнання незаконними дій,-
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 1, код ЄДР: 30405094) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДР: 39439980), ОСОБА_2 (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19), в якому просить суд:

1) рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05 визнати незаконними та скасувати;

2) зобов`язати ГУ ДФС у м. Києві внести податкову інформацію з поданої у письмовій формі податкової декларації з податку на додану вартість за звітний (податковий) період календарний місяць липень 2019 року з додатками 2, 5 та доповнень до неї ТОВ «Нікея», до інформаційних баз даних ДФС України;

3) дії начальника ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2, які полягають у підписанні рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05, визнати незаконними.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Передусім варто звернути увагу на те, що позивачем в кості відповідача визначено, зокрема, фізичну особу - ОСОБА_2 .

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Відповідно до положень абзаців 4 та 5 ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»: місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік; місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини.

Таким чином, у позові визначається місце проживання чи перебування фізичної особи. Визначення в якості цієї адреси місця роботи не передбачено, у зв`язку з чим позивачу у позові слід зазначити місце проживання чи перебування ОСОБА_2 .

Крім того, в порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків - ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, зокрема, за органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Тобто, відповідачем у позовній заяві може бути суб`єкт владних повноважень - орган державної влади орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, який повинен мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві.

Відтак, в порушення вказаних норм, позивачем в якості другого відповідача зазначено ОСОБА_2 , як фізичну особу, процесуальні права та обов`язки, як посадової чи службової особи в адміністративному судочинстві позивачем не підтверджені, зокрема, відомостями з ЄДР.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Разом з тим, зміст позовної заяви не містить викладу обставин та обґрунтування позовної вимоги, у чому саме полягає незаконність дії начальника ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_2 у підписанні рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

В порушення вказаних вимог позивачем до позовної заяви не надано рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вже було зазначено судом, позивач просить суд визнати незаконними та скасувати рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05.

До суду з даним позовом позивач звернувся 16.03.2020, підтвердженням чого є опис вкладення у цінний лист із штампом АТ «Укрпошта».

При цьому, у позовній заяві позивач зазначає, що позивачу відомо про строки звернення до суду передбачені ч. 2 ст. 122 КАС України щодо застосування шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом.

Наголошує, що спірне рішення отримано позивачем поштовою 16.08.2019, як вкладення до рекомендованого листа 353, з огляду на що, за висновком позивача, останній день строку на звернення до суду з даним позовом припадає на 16.03.2020, що свідчить про не порушення позивачем шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Разом з тим, суд зазначає, що вказані обрахунки позивача строку звернення до суду з даним позовом є помилковими, оскільки зважаючи на те, що спірне рішення, як зазначає сам позивач у позовній заяві, отримано ним 16.08.2019, останнім днем шестимісячного строку на звернення до суду є саме: 16.02.2020 (16.09.2019 - перший місяць, 16.10.2019 - другий місяць, 16.11.2019 - третій місяць, 16.12.2019 - четвертий місяць, 16.01.2020 - п`ятий місяць та 16.02.2020 - шостий місяць).

При цьому, варто додати, що за штриховим ідентифікатором 353 у розділі «Трекінг» на сайті АТ «Укрпошта» дані про відправлення за вказаним номером відсутні, тому що не зареєстровані в системі.

Відтак, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду також не надано.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) заяви/уточнення із визначенням належного складу відповідача (відповідачів) у справі, із обґрунтуванням позовних вимог позивача заявлених до ОСОБА_2 , із зазначенням місця проживання чи перебування фізичної особи та реєстраційного номеру облікової картки платника податків - ОСОБА_2 ;

2) документів на підтвердження обставин на які позивач посилається у позовній заяві, зокрема, рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 16.08.2019 № 156463/10/26-15-58-05 визнати незаконними та скасувати;

3) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін