Справа № 1.380.2019.006710
Суддя: Сасевич Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2020-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №1.380.2019.006710
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Сасевича О.М.,

за участю секретаря судового засідання Шиц А.А.,

представника позивача Чайковського Б.В.,

представника відповідача Бойко Л.М.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Львівського комунального підприємства «Зелене місто» до Західного офісу державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Львівського комунального підприємства «Зелене місто» до Західного офісу державної аудиторської служби України, із вимогою визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі, опублікованого на веб-порталі Уповноваженого органу в межах процедури моніторингу закупівлі, унікальний номер та дата оприлюднення UA-2019-09-16-000571-с 16.09.2019.

Ухвалою судді від 13.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

16.01.2020 року від відповідача надійшов до суду засобами поштового зв`язку відзив на позовну заяву.

16.01.2020 року від позивача надійшла до суду відповідь на відзив на позовну заяву.

20.01.2020 року за вх.№194ел від відповідача засобами електронного зв`язку (та повторно засобами поштового зв`язку 22.01.2020 року за вх.№3728) надійшли до суду письмові заперечення.

28.01.2020 року за вх.№337ел від відповідача засобами електронного зв`язку (та повторно засобами поштового зв`язку 04.02.2020 року за вх.№6162) надійшли до суду письмові заперечення на відповідь на відзив, а 07.02.2020 року (за вх.№515) письмові пояснення по суті спору.

07.02.2020 року представник позивача подав до суду додаткові письмові пояснення по суті позовних вимог, які судом приєднано до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 10.02.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідно до позиції позивача, яка висловлена в позові, інших письмових заявах, що були подані до суду, поясненнях представника, він стверджує, що відповідач виклав в оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2019-09-16-000571-c від 29.11.2019 року помилкові твердження щодо порушень процедури публічних закупівель.

А саме, позивач зазначає, що ним 16.09.2019 року на електронному майданчику публічних закупівель «Prozorro» було оголошено закупівлю послуг з організації та підтримки зв`язків із громадськістю за номером UA-2019-09-16-000571-c із очікуваною вартістю 1 633 400,00 грн. без ПДВ. За результатом розгляду та оцінки тендерних пропозицій було визначено переможцем ПП «Перфектні рішення» (протокол від 04.10.2019 року №48) і укладено з останнім договір про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19.

У той же час, 18.11.2019 року на електронному майданчику «Prozorro» було оприлюднено інформацію про початок моніторингу закупівлі відповідачем. У подальшому, 29.11.2019 року Західний офіс державної аудиторської служби України оприлюднив висновок про результати моніторингу закупівлі, опублікованого на веб-порталі Уповноваженого органу в межах процедури моніторингу закупівлі, унікальний номер та дата оприлюднення UA-2019-09-16-000571-с 16.09.2019.

У такому висновку викладено дані про порушення законодавства в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї; встановлено порушення законодавства в частині складання форм документів у сфері публічних закупівель; встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій) та зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень.

Позивач не погоджується з таким висновком відповідача.

Зокрема, щодо стверджуваного порушення в частині не зазначення джерела фінансування закупівлі вважає висновки відповідача безпідставними, оскільки, через нормативні зміни в сфері публічних закупівель, якими нещодавно було введено необхідність зазначення такої інформації, даний функціонал не підтримується всіма авторизованими майданчиками публічних закупівель, що унеможливило внесення відповідних відомостей. Окрім того, Закон України «Про публічні закупівлі» не встановлює імперативного обов`язку для оприлюднення такої інформації в оголошенні про проведення процедури відкритих торгів.

Також позивач вважає необґрунтованими тези відповідача про порушення, яке полягало в не визначенні в тендерній документації вимоги щодо надання учасником процедури закупівлі інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, що передбачена п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивач наголошує на тому, що відповідна інформація є відкритою та міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, до якого наявний загальний доступ через веб-ресурси Міністерства юстиції України.

Крім того, позивач вважає помилковим висновок відповідача про ненадання учасником процедури закупівлі належної довідки про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів, що контролюються органами доходів і зборів. Позивач зазначає, що така довідка була подана ПП «Перфектні рішення», а її достовірність і підписання посадовими особами було перевірено через загальнодоступну (відкриту) частину Електронного кабінету платника, що ведеться у веб-форматі органами Державної фіскальної служби.

Позивач вказує і на некоректність твердження відповідача про відсутність належного підтвердження наявності в ПП «Перфектні рішення» працівників відповідної кваліфікації, оскільки відсутність копії трудової книжки ОСОБА_1 не впливає на виконання таким учасником закупівлі поставлених вимог у цій частині. Більше того, трудова книжка зазначеної працівниці вже подавалася учасником закупівлі при попередніх процедурах закупівель.

Окремо позивач також звертає увагу на те, що оспорюване ним рішення відповідача (яким позивача було зобов`язано усунути виявлені порушення) є нечітким і не містить жодних конкретних вимог чи рекомендацій щодо того, яким чином слід усунути виявлені порушення. Відтак, це є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

У зв`язку з чим, за твердженням позивача, оспорюваний ним висновок є необґрунтованим і протиправним. Позивач вказує, що розірвання договору про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19 із ПП «Перфектні рішення» не свідчить про вичерпання дії оспорюваного рішення суб`єкта владних повноважень, а отже, такий підлягає скасуванню в судовому порядку.

Відповідно до позиції відповідача, яка ним висловлена у відзиві, інших письмових заявах, що були подані до суду, поясненнях представника, він вважає вимоги позивача безпідставними.

А саме, відповідач зазначає, що за результатом моніторингу закупівлі UA-2019-09-16-000571-c було виявлено ряд порушень вимог чинного законодавства України в сфері публічних закупівель. У зв`язку з чим, було складено відповідний висновок, у якому викладено такі порушення та дано вказівки щодо їх усунення.

Зокрема, відповідач указує на те, що позивачем при складанні документів у межах даної процедури не було вказано інформацію про джерело її фінансування. При цьому, відповідач наголошує на тому, що такі відомості підлягають обов`язковому відображенню, а до моменту запровадження відповідного технічного функціоналу їх слід зазначати в полях «Конкретна назва предмета закупівлі «Джерело фінансування закупівлі», як про це роз`яснено в листі Мінекономрозвитку від 28.05.2019 року №3304-04/22177-06.

Окрім того, відповідач підкреслює, що в тендерній документації позивачем усупереч закону не було визначено вимоги щодо надання учасником процедури закупівлі інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, що передбачена п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідач у цій частині зазначає, що хоча відповідна інформація наявна в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, проте, це не є підставою для ненадання відповідної інформації в довільній формі, а лише обумовлює відсутність потреби в її документальному підтвердженні.

Відповідач звертає увагу на те, що надана ПП «Перфектні рішення» у межах спірної закупівлі довідка про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів, що контролюються органами доходів і зборів, не була оформлена відповідно до вимог тендерної документації. А саме, така довідка не була підписана відповідними посадовими особами. Крім того, відповідач вважає, що учасником торгів було завантажено таку довідку в час, коли вона вже втратила чинність, що також є недоліком.

Відповідач зазначає, що крім цього учасником торгів (ПП «Перфектні рішення») не було надано належне підтвердження наявності працівників необхідної кваліфікації, оскільки, не представлено копії трудової книжки ОСОБА_1 , котра в довідці про наявність працівників числиться серед чотирьох фахівців із зв`язків з громадськістю, які вимагають за умовами закупівлі. При цьому, інші працівники ПП «Перфектні рішення» (крім трьох осіб) не визначені як фахівці даного напрямку й із наданих у межах тендерної процедури документів цього не вбачається.

Також, відповідно до позиції відповідача, його рішення вповні відповідає вимогам закону, а тому, він вважає необґрунтованими доводи позивача про не визначення конкретних дій, які слід було вчинити на усунення виявлених порушень.

Окремо відповідач вказує на те, що після оприлюднення оспорюваного висновку позивачем і ПП «Перфектні рішення» було розірвано договір про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19, таким чином усунуто існуючі порушення, у зв`язку з чим, висновок вичерпав свою дію та жодним чином не порушує прав позивача, а задоволення цього позову не впливає на спірні правовідносини й не відновлює його права.

У зв`язку з чим, відповідач вважає свої дії та рішення правомірними й обґрунтованими.

У судових засіданнях представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні тим, які викладені у письмових заявах до суду, просив суд позов задоволити.

Представник відповідача у судових засіданнях позов не визнала, ствердила про його безпідставність, а тому, просила у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників позивача, відповідача, розглянувши їхні доводи та заперечення, дослідивши зібрані в справі докази, об`єктивно оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що у позові слід відмовити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 16.09.2019 року на електронному майданчику публічних закупівель «Prozorro» ЛКП «Зелене місто» було оголошено закупівлю послуг з організації та підтримки зв`язків із громадськістю за номером UA-2019-09-16-000571-c із очікуваною вартістю 1 633 400,00 грн. без ПДВ, кінцевий строк подання пропозицій 01.10.2019 року, дата розкриття тендерних пропозицій 02.10.2019 року.

Тендерні пропозиції було подано двома учасниками ПП «Перфектні рішення» та ФОП ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій від 02.10.2019 року ПП «Перфектні рішення» визнано таким, що відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації, також не було виявлено підстав для відмови, установлених ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі». Відтак, 04.10.2019 року замовником було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю з ПП «Перфектні рішення».

Судом установлено, що за наслідком процедур закупівлі ЛКП «Зелене місто» та ПП «Перфектні рішення» укладено договір про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19.

Також установлено, що 18.11.2019 року Західним офісом державної аудиторської служби України оприлюднено інформацію про початок моніторингу закупівлі UA-2019-09-16-000571-c.

У подальшому, 29.11.2019 року Західний офіс державної аудиторської служби України оприлюднив висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2019-09-16-000571-с.

У такому висновку уповноваженим органом викладено дані про порушення законодавства в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї; встановлено порушення законодавства в частині складання форм документів у сфері публічних закупівель; встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій).

А саме, у висновку стверджено, що замовником закупівлі при її оголошенні не зазначено джерело фінансування закупівлі. Окрім того, замовником в тендерній документації не визначено вимоги щодо надання учасником процедури закупівлі інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, що передбачена п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі». А також, вказано про ненадання учасником процедури закупівлі (ПП «Перфектні рішення») довідки про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів, що контролюються органами доходів і зборів, у відповідній формі (підписаної). Крім того, учасником процедури закупівлі (ПП «Перфектні рішення») не було підтверджено у визначений документацією спосіб наявності працівників відповідної кваліфікації (не подано копії трудової книжки з інформацією про працевлаштування на ОСОБА_1 ).

У зв`язку з чим, із огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Західний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Судом також установлено, що додатковою угодою від 04.12.2019 року №2 до договору про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19 було розірвано такий договір за взаємною згодою сторін.

У той же час, оцінюючи висновки суб`єкта владних повноважень як помилкові, вважаючи протиправними його рішення, позивач оскаржив їх до суду за цим позовом.

У зв`язку з чим, аналізуючи спірні правовідносини, доводи й аргументи сторін, суд відзначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» (у рішенні наводяться нормативні акти в редакції на час спірних правовідносин).

Метою цього закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», публічна закупівля (далі закупівля) придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Положеннями п.9 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.

Пунктом 6 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Згідно ч.1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі», цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Відтак, суд відзначає, що положення Закону України «Про публічні закупівлі», а також інших нормативних актів у сфері публічних закупівель, регламентують питання здійснення відповідних закупівель, процедури їх проведення, встановлюючи для цього певні правила, вимоги та обмеження, спрямовані на досягнення мети закону та здійснення закупівель відповідно до встановлених принципів. При цьому, законодавство також передбачає способи контролю за дотриманням його вимог і задля упередження порушень у даній сфері.

Зокрема, відповідно до п.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з ч.1 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (надалі органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Відповідно до ч.2 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1)дані автоматичних індикаторів ризиків; 2)інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3)повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4)виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5)інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Частиною 6 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з ч.7 цієї ж статті, у висновку обов`язково зазначаються: 1)найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2)найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3)унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4)опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5)зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч.10 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

У зв`язку з чим, суд зазначає, що Західний офіс Держаудитслужби як територіальний орган центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (п.п.1, 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43) компетентний здійснювати моніторинги публічних закупівель й складати відповідні висновки про їх результати, що учасниками справи не оспорюється, однак, існує неузгодженість позицій сторін у частині змісту конкретного висновку.

Відтак, надаючи оцінку доводам позивача та відповідача щодо коректності відомостей про допущені порушення, викладених у висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2019-09-16-000571-с, суд відзначає наступне.

У спірному висновку зазначено, що ЛКП «Зелене місто» було порушено вимоги закону при складанні форм документів у сфері публічних закупівель, що проявилося в не зазначенні інформації про джерело фінансування закупівлі в оголошенні про проведення відкритих торгів і у повідомленні про намір укласти договір.

Так, відповідно до п.11 ч.1 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», основними функціями Уповноваженого органу є розроблення та затвердження: примірної тендерної документації; примірного положення про тендерний комітет або уповноважену особу (осіб); порядку визначення предмета закупівлі; порядку розміщення інформації про публічні закупівлі; форм: річного плану закупівель; оголошення про проведення процедури закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу); реєстру отриманих тендерних пропозицій; протоколу розкриття тендерних пропозицій; протоколу розгляду тендерних пропозицій; повідомлення про намір укласти договір; звіту про результати проведення процедури закупівлі; повідомлення про внесення змін до договору; звіту про виконання договору про закупівлю; звіту про укладені договори.

Уповноваженим органом за приписом п.34 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, тобто, Мінекономрозвитку (п.1 Положення про Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 року №459).

Наказом від 22.03.2016 року №490 Мінекономрозвитку затверджено форми документів у сфері публічних закупівель, зокрема, форму оголошення про проведення відкритих торгів, форму повідомлення про намір укласти договір.

При цьому, наказом Мінекономрозвитку від 21.03.2019 року №463 було внесено зміни до наказу Мінекономрозвитку від 22.03.2016 року №490 та внесено зміни до форм документів у сфері публічних закупівель. У тому числі форму оголошення про проведення відкритих торгів було доповнено новим пунктом 10-2 «Джерело фінансування закупівлі», а форму повідомлення про намір укласти договір пунктом 11 «Джерело фінансування закупівлі».

Наказ Мінекономрозвитку від 21.03.2019 року №463 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.04.2019 року за №386/33357 і він набрав чинності 03.05.2019 року.

У той же час (як випливає також із показів сторін), зважаючи на здійснення публічних закупівель із використанням сучасних електронних засобів, не всіма авторизованими електронними майданчиками на час проведення закупівлі UA-2019-09-16-000571-с було реалізовано функціонал у частині наявності нових полів («Джерело фінансування закупівлі») у відповідних формах (зокрема, в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» пункт «Джерело фінансування закупівлі» реалізовано лише з 31.10.2019 року, що засвідчується листом від 29.11.2019 року №206/3115/10).

Однак, суд у цій частині наголошує на тому, що враховуючи такі обставини Мінекономрозвитку було надано роз`яснення за листом від 28.05.2019 року №3304-04/22177-06, відповідно до яких, до моменту технічної реалізації в п.«Джерело фінансування закупівлі» така інформація зазначається замовником та відображається в дужках у полі: «Конкретна назва предмета закупівлі (Джерело фінансування закупівлі)».

Відповідно до п.34 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», п.1 Положення про Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 року №459 Мінекономрозвитку є уповноваженим органом у сфері публічних закупівель і, як це передбачено п.99 п.4 Положення від 20.08.2014 року №459, п.п.12, 13 ч.1 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», надає роз`яснення щодо застосування законодавства у сфері державних закупівель.

Отже, враховуючи чинні на час проведення закупівлі UA-2019-09-16-000571-с норми (щодо заповнення форм документів, у тому числі, й із пунктами «Джерело фінансування закупівлі»), позивач повинен був їх дотриматися й мав таку можливість, зокрема, узгодивши це з рекомендаціями Мінекономрозвитку (тобто, відобразивши відповідну інформацію в релевантних на той час полях), чого ним не було здійснено.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку про допущене порушення в цій частині та погоджується з відповідними висновками відповідача.

Щодо відсутності в тендерній документації ЛКП «Зелене місто» вимоги про надання учасником процедури закупівлі інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, яка передбачена п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає таке.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Частиною 3 цієї ж статті визначено, що замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті.

Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої цієї статті.

Уповноважений орган щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Згідно з п.9 ч.2 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (на який наявне посилання в п.9 ч.1 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі»), в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім громадських формувань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), дата народження, а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником (контролером). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про причину його відсутності. У разі якщо засновниками юридичної особи є виключно фізичні особи, які є бенефіціарними власниками (контролерами) юридичної особи, інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи не подається.

Відтак, аналізуючи наведені положення чинного законодавства України, суд приходить до висновку, що замовник закупівлі у будь-якому разі повинен обумовити в тендерній документації вимоги щодо підтвердження учасником відсутності підстав, визначених у ч.ч.1 і 2 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі». При цьому, наявність відповідних відкритих (загальнодоступних) відомостей свідчить лише про відсутність потреби в документальному підтвердженні відповідної інформації та можливість її подання виключно в довільній формі.

Однак, вимог про надання такої інформації в довільній формі тендерна документація не містить. Таким чином, позивачем порушено вимоги закону в частині її складення.

Щодо порушень зі сторони переможця закупівлі (ПП «Перфектні рішення»), яке проявилося в наданні неналежної довідки про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів, що контролюються органами доходів і зборів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Як уже було зазначено вище, згідно з ч.3 цієї ж статті, замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті.

Відповідно до п.5 розділу ІІІ тендерної документації щодо закупівлі послуг з організації та підтримки зв`язків з громадськістю (код ДК 021:2015 - 79416000-3 «Послуги з організації та підтримки зв`язків із громадськістю»), затвердженої рішенням тендерного комітету ЛКП «Зелене місто», протокол від 16.09.2019 року №42, учасник у складі тендерної пропозиції подає інформацію у довільній формі про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій статті 17 Закону (за винятком пунктів 1 і 7 частини першої статті 17 Закону), зокрема, про те, що в учасника відсутня (наявна) заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Цим же положенням тендерної документації також передбачено, що переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен завантажити в Систему у сканованому вигляді документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених частинами 1 (крім пунктів 1 і 7 цієї частини) і 2 статті 17 Закону, зокрема, довідку про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів, що контролюються органами доходів і зборів, видану уповноваженим органом Державної фіскальної служби, у паперовому або електронному вигляді (отриману за допомогою електронного сервісу «Електронний кабінет платника»), або інформацію, видану органами Державної фіскальної служби, про наявність такої заборгованості, яка дійсна на дату розкриття тендерних пропозицій або більш пізню дату. Довідка в електронному вигляді повинна бути підписана електронним цифровим підписом посадових осіб відповідного контролюючого органу та доступною для перегляду замовником у загальнодоступній (відкритій) частині Електронного кабінету платника.

У зв`язку з чим, суд резюмує, що умовами тендерної документації встановлено вимогу про завантаження в електронну систему закупівель довідки, виданої уповноваженим органом Державної фіскальної служби, підписаної електронним цифровим підписом посадових осіб відповідного контролюючого органу (у разі надання її в електронному вигляді) та з можливістю її перевірки в загальнодоступній (відкритій) частині Електронного кабінету платника.

У той же час, як стверджується відповідачем, а також і не заперечується позивачем, довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, від 26.09.2019 року №44339, була завантажена в систему закупівель без накладених електронних цифрових підписів посадових осіб.

І хоча така довідка від 26.09.2019 року №44339 доступна для перевірки у відкритій частині Електронного кабінету платника, однак, це не усуває факту недотримання вимог тендерної документації щодо обов`язку подачі електронного документа з накладеним електронним цифровим підписом, тобто, свідчить про відповідне порушення умов даної закупівлі.

У цьому контексті суд також вважає за необхідно надати критичної оцінки доводам сторони відповідача (що, однак, не змінює факту порушення в цій частині) щодо того, що учасником закупівлі було завантажено таку довідку в час, коли вона вже втратила чинність, позаяк, таке порушення не було відображене відповідачем у спірному висновку.

Щодо стверджуваного в спірному висновку порушення у частині не надання учасником закупівлі (ПП «Перфектні рішення») належного підтвердження наявності працівників необхідної кваліфікації, суд вказує на таке.

Відповідно до п.5 розділу ІІІ тендерної документації, затвердженої рішенням тендерного комітету ЛКП «Зелене місто», протокол від 16.09.2019 року №42, учасник повинен завантажити в Систему у сканованому вигляді документи, які підтверджують його відповідність таким кваліфікаційним критеріям. А зокрема, подається довідка у довільній формі з інформацією про наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід за відповідними напрямками, що необхідні для надання послуг відповідно до предмету закупівлі із зазначенням посади, П. ОСОБА_3 .Б. та загального стажу роботи. Також у даній довідці зазначається загальний штат працівників та організаційна структура учасника (для юридичних осіб). Серед переліку працівників учасника, обов`язкова наявність щонайменше чотирьох спеціалістів по зв`язках з громадськістю та одного спеціаліста-журналіста. На підтвердження інформації, вказаної у довідці, учасник подає у складі тендерної пропозиції належним чином завірені копії документів, які підтверджують зв`язок вказаних працівників з учасником (першу та останню сторінки трудової книжки з інформацією про працевлаштування).

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «Перфектні рішення» було подано для участі в закупівлі довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід від 17.09.2019 року.

У такій довідці вказано наступних працівників: директор ОСОБА_4 , заступник директора Лех О.І., менеджер із зв`язків з громадськістю ОСОБА_1 , менеджер із зв`язків з громадськістю ОСОБА_5 , менеджер із зв`язків з громадськістю ОСОБА_6 , менеджер із зв`язків з громадськістю Казак ОСОБА_7 , журналіст Ворончук Т.М.

Окрім того, учасником подано копії трудових книжок ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Копії трудової книжки ОСОБА_1 не подано.

При цьому, як випливає зі записів у наданих на тендер копіях трудових книжках, в ОСОБА_4 наявний трудовий досвід на посаді директора, в ОСОБА_8 на посаді журналіста та заступника директора, ОСОБА_5 на посаді менеджера із зв`язків з громадськістю, ОСОБА_6 на посаді менеджера із зв`язків з громадськістю, ОСОБА_9 на посаді журналіста та менеджера із зв`язків з громадськістю, ОСОБА_10 на посаді журналіста.

Таким чином, суд погоджується з висновками відповідача та його доводами в цій справі про те, що учасником закупівлі UA-2019-09-16-000571-с (ПП «Перфектні рішення») не було надано належне підтвердження наявності працівників необхідної кваліфікації (в частині наявності чотирьох фахівців із зв`язків з громадськістю та їх зв`язку з учасником закупівлі).

При цьому, суд критично оцінює покликання позивача на те, що копія трудової книжки ОСОБА_1 ЛКП «Зелене місто» подавалася в рамках інших публічних закупівель, оскільки, такі відомості не є відкритими й такий спосіб підтвердження кваліфікації працівників учасника закупівлі не відповідає умовам тендерної документації.

Таким чином, підсумовуючи суд стверджує, що оспорюваний висновок Західного офісу державної аудиторської служби України в частині виявлених порушень є обґрунтованим і відповідає дійсним обставинам справи, а відтак, підстав для визнання його протиправним і скасування немає.

Окремо, суд бере до уваги посилання позивача на те, що спірний висновок не містить чітко окреслених вимог щодо способу усунення виявлених порушень та з цього приводу зазначає наступне.

Відповідно до ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», у висновку за результатами моніторингу закупівлі обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 20 ст.7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання даного припису наказом Державної аудиторської

служби України від 23.04.2018 року №86 затверджено форму висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі.

Так, у п.1 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі від 23.04.2018 року №86 визначено, що у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У п.3 цього ж розділу передбачено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

У зв`язку з чим, суд зазначає, що відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Власне належне обґрунтування та мотивація відповідного акта (в даному випадку висновку) дає, у тому числі, можливість зрозуміти які саме порушення вчинені, яка норма закону не дотримана, в чому конкретно полягають допущені помилки тощо, а відтак, це є передумовою для вжиття заходів на усунення таких порушень (природа яких є роз`ясненою).

Суд у цьому контексті звертає увагу на те, що спірний висновок слід брати до уваги повністю, враховуючи його мотивацію, обґрунтування та інші частини, що дає можливість з`ясувати суть порушень і можливі дії на їх виправлення. У даному випадку, відповідачем було обґрунтовано стверджено про конкретні порушення при здійсненні публічної закупівлі UA-2019-09-16-000571-с і надано їм детальне обґрунтування, що також перевірено в даному судовому процесі, й це відповідає припису ч.2 ст.19 Конституції України.

Таким чином відсутні підстави для висновку про неконкретність чи нечіткість оспорюваного рішення суб`єкта владних повноважень.

Окрім того, вирішуючи означений спір, суд відзначає також ту обставину, що додатковою угодою від 04.12.2019 року №2 договір про закупівлю від 15.10.2019 року №15-10/19, який було укладено за наслідком закупівлі UA-2019-09-16-000571-с, розірвано без його виконання.

Указане не дає підстав для висновку про можливість відновлення прав та інтересів позивача внаслідок задоволення заявленого позову, оскільки наслідком процедури закупівлі є власне укладення та виконання відповідного договору.

Слід підкреслити, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення. А позов повинен бути спрямованим на реальне відновлення такого порушеного права.

Відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) оспорюваними бездіяльністю, діями чи рішеннями або невідповідність обраного способу його захисту способам, визначеним чинним законодавством, або ж неможливість ефективного порушення такого права, є підставою для відмови в задоволенні позову.

Суд зазначає, що дійсне порушення певних прав та інтересів особи, як передумова для судового захисту, а також необхідність його ефективності (тобто, забезпечення внаслідок цього реального поновлення порушеного права), кореспондує положенням ст.ст.6, 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Однак, у нашому випадку, за умови розірвання договору про закупівлю, суд не вбачає підстав для висновку про можливість поновлення прав позивача в заявлений ним спосіб, що є додатковою підставою для відмови в позові.

Відповідно до положень ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зібрані і досліджені матеріали цієї справи не засвідчують обґрунтованість вимог, з якими звернувся до суду позивач.

Відтак, беручи до уваги все вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами й іншими учасниками справи докази, а також їх письмові доводи, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що позов є безпідставним і до задоволення не підлягає.

Відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

в и р і ш и в :

У задоволенні позову Львівського комунального підприємства «Зелене місто» до Західного офісу державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі відмовити повністю.

Судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Сасевич О.М.

Повний текст рішення складено та підписано 19.03.2020 року.