Справа № 160/607/20
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 березня 2020 року Справа № 160/607/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу дошкільної освіти Кислянський (ясла-сад) «Пролісок» Зайцевської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

16.01.2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального закладу дошкільної освіти Кислянський (ясла-сад) «Пролісок» Зайцевської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області, в якому просить:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., Синельниківський район, село Кислянка, вул. Виконкомівська, будинок 40-В Комунального закладу дошкільної освіти Кислянський (ясла-сад) «Пролісок» Зайцевської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області (код ЄДРПОУ - 35950051), до повного усунення порушень.

- встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., Синельниківський район, село Кислянка, вул. Виконкомівська, будинок 40-В Комунального закладу дошкільної освіти Кислянський (ясла-сад) «Пролісок» Зайцевської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області (код ЄДРПОУ - 35950051), до повного усунення порушень.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2020 р. адміністративний позов позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області залишено без руху та надано десятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали суду для усунення недоліків, а саме, позивача було зобов`язано надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору за подачу позовної заяви у розмірі 2102,00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2020 р. про залишення позову без руху була отримана 27.01.2020 року, що підтверджується відповідною розпискою.

03.02.2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за підписом представника Січкарука О.О. було надано заяву щодо усунення недоліків позовної заяви, в якій ставиться питання про звільнення від сплати судового збору або продовження строку для усунення недоліків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.02.2020 року заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області щодо усунення недоліків позовної заяви від 03.02.2020 року повернуто без розгляду.

21.02.2020 року від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було надано заяву щодо усунення недоліків позовної заяви, в якій просить про відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, а у разі відмови - продовжити процесуальний строк для усунення недоліків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2020 року вказане клопотання було задоволено частково, позивачу було продовжено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільненні його сплати було відмовлено.

Вказана ухвала була отримана представником позивача 04.03.2020 року, що підтверджується розпискою про вручення.

16.03.2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було подано заяву щодо усунення недоліків позовної заяви, в якій просить про відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, а у разі відмови - продовжити процесуальний строк для усунення недоліків.

В обґрунтування вказаної заяви заначено, що Головне управління є бюджетною установою, яка утримується за рахунок ко Державного бюджету. Головному управлінню кошторисом на 2020 рік, видатки по загальному фонду державного бюджету по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» (сплата судового збору) не були передбачені. Відповідно до статті 48 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами. Враховуючи зазначене згідно з пунктом 44 ПКМУ від 28.02.2002р. №228 Державна казначейська служба після закінчення 30-денного терміну здійснює операції з розрахунково-касового обслуговування тільки відповідно до затверджених та зареєстрованих в обліку відповідних органів Казначейства кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів наданій кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів), помісячно планів використання бюджетних коштів. Позивач є бюджетною, неприбуткова організацією, яка звертається до суду за захистом життя та здоров`я людей у зв`язку з чим просить відстрочити сплати судового збору.

Розглядаючи вказану заяву суддя зазначає наступне.

За приписами ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Також і відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, необхідно зазначити, що, якщо бюджетні установи, що фінансуються за рахунок Державного бюджету України та які діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати про що свідчить правова позиція викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного Суду України «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України «Про судовий збір» від 23.01.2015 року №2.

Крім того, при розгляді клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, суд, зокрема звертає увагу на обґрунтованість зазначених у клопотанні підстав для його задоволення, наявність доказів ужиття посадовими особами заявника заходів, спрямованих на отримання фінансування для реалізації повноважень стосовно представництва інтересів суб`єкта владних повноважень у судах, а також суд бере до уваги те, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджет, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, тому невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися обґрунтованою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Судом також враховується і те, що законодавець не вніс позивача до переліку осіб, установ та організацій, які звільняються від сплати судового збору згідно до статті 5 Закону України «Про судовий збір».

З урахуванням наведеного, суддя дійшов висновку, що клопотання позивача є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи те, що позивачу вже продовжувався строк для усунення недоліків ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2020 року, проте на даний час ним не надано жодних доказів вчинення дій, які були в спрямовані на отримання бюджетного фінансування для сплати судового збору, суддя вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Таким чином, станом на 23.03.2020 року вимоги суду, викладені в ухвалі від 20.01.2020 року про залишення позовної заяви без руху, позивачем не виконані, недоліки позову не усунуті.

Згідно з ч.5 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Таким чином, враховуючи невиконання позивачем вимог ухвали суду та не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, адміністративний позов слід повернути позивачеві.

Керуючись ст.ст. 169, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу дошкільної освіти Кислянський (ясла-сад) «Пролісок» Зайцевської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про застосування заходів реагування - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна