Справа № 320/6269/19
Суддя: Зінкін В. І.
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 320/6269/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2020 року м.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін В.І., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Рокитнянське відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12.11.2019 представник позивачки адвокат Щоголев О.Б. звернувся до Київського окружного адміністративного суду з даним позовом.

18.11.2019 ухвалою Київського окружного адміністративного суду дану справу передано за підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області.

Розпорядженням голови Рокитнянського районного суду Київської області від 11.03.2020 справу передано на розгляд до Таращанського районного суду Київської області як найбільше територіально наближеного, оскільки в Рокитнянському районному суді Київської області неможливо утворити новий склад суду.

17.03.2020 справа надійшла до Таращанського районного суду Київської області. У поданому позові позивачка просить суд:

визнати бездіяльність працівників Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області та Рокитнянського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області протиправною;

зобов`язати працівників Департаменту патрульної поліції та Рокитнянського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області здійснити адміністративне провадження по факту ДТП, з метою встановлення винних осіб винних осіб та притягнення їх до відповідальності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Між тим, дослідивши зміст та матеріали позову, суд встановив, що позов не відповідає вимогам статтей 122, 123 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно це день, коли особа або дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Так, порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про встановлення чинним процесуальним законодавством презумпції можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому самого лише посилання на момент, коли особа для себе з`ясувала, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням її прав у сфері публічних правовідносин, недостатньо.

Виходячи із закріпленої у КАС України презумпції можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, доведенню також підлягає факт, що позивач не міг дізнатися про порушення свого права, що прямо випливає із загального правила про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Подібну правову позицію висловив Верховний Суд України у справі №6-17цс17.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачка оскаржує бездіяльність працівників Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області та Рокитнянського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Однак, позивачка звернулася до суду з даним позовом 12.11.2019, а лист Рокитнянського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області у відповідь на письмову скаргу адвоката Щоголева О.Б. від 28.01.2019 датовано 22.02.2019, лист слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області у відповідь на скаргу адвоката Щоголева О.Б. на бездіяльність працівників поліції від 17.01.2019 25.03.2019.

Суд, у відповідності до ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позову без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Таким чином, з урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без руху та надання строку для усунення недоліків позову (додати до позову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску).

В силу ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122-123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Рокитнянське відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду і вказати підстави для поновлення строку.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:В. І. Зінкін