Справа № 640/22160/18
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 березня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Костюк Л.О та суддів Бужак Н.П., Кобаля М.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду м Києві від 29 листопада 2019 року у справі за адміністративним Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДФОРМАТ-М» до Державної фіскальної служби України, Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И ЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду м Києві від 29 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Державною фіскальною службою України подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просив скасувати рішення суду першої інстанції від 29 листопада 2019 року та прийняти нове, яким в задоволені позову відмовити повністю.

Ознайомившись із апеляційною скаргою апелянта та доданими документами, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Так, частина 1 статті 295 КАС України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Звернувшись до суду з апеляційною скаргою 28 лютого 2020 року, апелянтом в порушення вимог ст. 295 КАС України був пропущений строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2019року.

В апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, що у апелянта були відсутні кошти для сплати судового збору, так як державні органи обмежені у фінансуванні.

Так, в ухвалі від 03 лютого 2020 року у справі № 340/661/19 Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду зазначив, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, блокуванням рахунків останнього, тощо, не є поважними підставами при вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Оцінюючи поважність доводів апелянта щодо причин пропуску строку звернення на апеляційне оскарження, колегія суддів виходить з наступного.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Керуючись ст.ст. 295, 296, 298, 299, 321, 325, 328-331, п. 13 Перехідних положень КАС України, колегія суддів,

У Х В А Л И ЛА:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду м Києві від 29 листопада 2019 року у справі за адміністративним Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДФОРМАТ-М» до Державної фіскальної служби України, Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Л.О. Костюк

Судді: Н.П.Бужак,

М.І.Кобаль