Справа № 540/1888/19
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/1888/19
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді доповідача Кравця О.О.
судді Домусчі С. Д.
судді за участю секретаряКоваля М.П. Сторчака О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року по справі № 540/1888/19, прийнятого у порядку письмового провадження у складі судді Пекнового А.С. за адміністративним позовом Дочірнього підприємства "Херсонський облавтодор" ВАТ" ДАК "Автомобільні дороги України" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (правонаступник Головне управління Державної податкової служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення,-

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ І РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ:

11.09.2019 року Дочірнє підприємство "Херсонський облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" (надалі Позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі( надалі Відповідач) та просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 21.08.2019 р. №.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року адміністративний позов був задоволений.

II. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ , УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ АПЕЛЯНТА ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Не погоджуючись з рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року, Головне управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі подало апеляційну скаргу, в якій вважає, що судом 1-ї інстанції було порушено норми матеріального права та просила його скасувати, постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги Головне управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі обґрунтовує тим, що факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних позивачем не спростовується та не заперечується. На обґрунтування позовних вимог позивач посилається лише на відсутність вини, та не завдання збитків та шкоди вчиненим податковим правопорушенням. Хоча вина платника не передбачена як обов`язковий елемент складу податкового правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 120-1. 1 ст. 120-1 ПК України, в даному випадку факт наявності вини доводиться недбалістю посадових осіб позивача, яка виразилась у не забезпеченні підтримання необхідного ліміту на рахунку в СЕА ПДВ для реєстрації податкових накладних. Доводи позивача на відсутність вини у несвоєчасній реєстрації податкових накладних спростовується тим, що порядок та строки реєстрації податкових накладних визначені імперативними нормами Податкового кодексу України, є обов`язковими до виконання платником податку, тому вважаємо, що межі розсуду суду на стадії судового розгляду не дозволяють звільнити позивача від відповідальності за наявності складу податкового правопорушення в розумінні статті 109 ПК України.

02.03.2020 року до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу , в якому позивач вважає, що Херсонський окружний адміністративний суд правомірно дійшов до висновку, щодо задоволення позову та прийняте рішення не було допущено порушення норм матеріального та процесуального права.

III. ПРОЦЕДУРА АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2020 року розгляд справи за апеляційною скаргою призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні .

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 березня 2020 року відповідача замінено правонаступником Головне управління Державної податкової служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст.124 -127 КАС України, сторони до судового засідання не з`явились , позивач надав письмову заяву про розгляд справи за відсутністю його представника , тому відповідно до ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав

IV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Судом 1-ої інстанції було встановлено, що Дочірнє підприємство "Херсонський облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України", , зареєстроване 15.05.2002 року №0000618. Підприємство взяте на облік Херсонською ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області 24.05.2002 року за № 4945. Видами діяльності позивача є: добування піску, гравію, глин і каоліну (08.12), допоміжне обслуговування наземного транспорту (52.21) основний вид, надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (68.20), діяльність головних управлінь (хед-офісів) (70.10), будівництво житлових і нежитлових будівель (41.20), будівництво доріг і автострад ( 42.11).

Із посиланням на п.п.20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п. 75.1 ст. 75, ст. 76 ПК України контролюючим органом проведено камеральну перевірку дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН Позивача за травень, червень 2019 року, за результатами якої складено акт камеральної перевірки від 31.07.2019 №2206/21-22-511201/31918234, в якому зафіксовано порушення термінів реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН визначених статтею 201 ПК України, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість та не платникам податку на додану вартість за травень, червень 2019 року.

На підставі акту камеральної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.08.2019 №, яким із посиланням на п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України на позивача накладено штраф у розмірі:

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 389870,67 грн. застосовано штраф в розмірі 10 % у сумі 38987,07 гривень;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 1374500,16грн. застосовано штраф в розмірі 30 % у сумі 451337,12 гривень.

Загальна сума штрафу за податковим повідомленням-рішенням від 21.08.2019 № становить 451337,12 гривень.

Не погоджуючись з правомірністю вказаного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Також судом 1-ої інстанції було встановлено ,що у період травень-червень 2019р. позивачем складені податкові накладні від 26.06.2019р. №19, від 18.06.2019р. №13, від 29.05.2019р. №54, №40.

Загальна сума ПДВ за вказаними податковими накладними складає 1 764 370,83 грн. Усі зазначені податкові накладні направлялись позивачем до ЄРПН для реєстрації, однак згідно з квитанціями №1 вони доставлені, але не прийняті. Підставами не прийняття податкових накладних вказано: документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні.

Підприємство зверталось до податкового органу із заявою про розстрочення грошового зобов`язання. Рішенням відповідача про розстрочення грошових зобов`язань №13 від 27.06.2019 року позивачу надане розстрочення грошових зобов`язань з ПДВ на суму 2 623 449,10 грн.

Крім того, з наданих позивачем банківських виписок поточного рахунку АТ Укрексімбанк Підприємства убачається, що суми на рахунку останнього менші ніж суми ПДВ за податковими накладними, які повинні були бути зареєстровані.

Коштів Підприємства не вистачало для вчасного поповнення електронного рахунку.

V. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ОЦІНКА СУДУ

(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин):

(1) Оцінка аргументів учасників справи і висновку суду першої інстанції

Згідно вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У частині другій статті 61 Конституції України зазначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (п.201.9 стаття 201 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п. 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі- Порядок № 1246) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з п. 11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до п.п.13,14 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися лише в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 12 липня 2019 року по справі №0940/1600/18 та від 12 лютого 2020 року по справі №1640/3102/18.

Допущення платником податку податкового правопорушення щодо недотримання граничного строку реєстрації податкових накладних має наслідком застосування відповідальності у вигляді штрафу, розмір якого залежить від кількості пропущених днів реєстрації.

При цьому, необхідно враховувати, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З системного аналізу наведених положень вбачається, що для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за затримку реєстрації податкових накладних необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2020 року по справі №825/824/17 (адміністративне провадження № К/9901/41590/18 )

За приписами п. 200-1.3 ст.200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

еНакл = еНаклОтр + еМитн + еПопРах + еОвердрафт - еНаклВид - еВідшкод - еПеревищ,

де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником;

еПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 2001.2 цієї статті.

Механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків визначається Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569 (далі - Порядок № 569).

Якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок (п.12 Порядку №569).

Як встановлено судами 1-ої та апеляційної інстанції,граничний строк реєстрації податкових накладних №40 та №54 складених 29.05.2019 - 15.06.2019, граничний строк реєстрації податкових накладних №13 від 18.06.2019 та №19 від 26.06.2019 - 15.07.2019.

На підтвердження відсутності достатнього обсягу коштів на розрахункових рахунках Позивачем надані виписки за період з 29.05.2019 р. по 15.07.2019 р.( а/с 184-224):

- АТ «Укрексімбанк» № НОМЕР_1 .

- АБ «УКРГАЗБАНК» ,№ НОМЕР_2 ;

- АТ «Укрексімбанк» № НОМЕР_1 ;

- АТ «Укрексімбанк» № НОМЕР_3 ;

- АТ «УкрСиббанк» № НОМЕР_4 ;

- А5Г «УкрСиббанк» № НОМЕР_5 .

Тому , апеляційний суд вважає помилковими твердження апелянта щодо не підтвердження відсутності коштів на банківських розрахункових рахунках на відповідні періоди.

Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції , кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно статті 1 Першого протоколу до Конвенції , кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Отже, вищевказана норма гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і в оцінці дотримання «справедливого балансу» в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за яких майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується.

Відповідно до ст.8 Конституції України, ст.6 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав для призначення податкових штрафів має саме податкове управління» ( див. рішення ЄСПЛ по справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява №36985/97), п.110).

Суд не може не помітити вимогу підпункту 4.4.1 пункту 4.4 статті 4Закону України «Про порядок погашення зобов`язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами» від 21 грудня 2000 року( норма ідентична нормам , що містяться у п.п. 4.1.4. п.4.1. ст. 4 та п.56.21 ст.56 ПК України ), який передбачав, що в разі, коли національне законодавство припускало неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків платників податків національні органи були зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для платника податків.

Тлумачення та застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики Суду (див. рішення у справі «Скордіно проти Італії»(Scordino v. Italy) (№ 1) [ВП], № 36813/97, пункти 190 та 191, ECHR 2006-V та рішення у справі «Щокін проти України» (заяви №№ 23759/03 та 37943/06), від 14 жовтня 2010року, яке набуло статусу остаточного 14 січня 2011року п.52;57).

(2) Висновки апеляційного суду:

Апеляційний суд ,враховуючи принципи верховенства права та рівності усіх платників перед законом, практику ЄСПЛ ,як джерело права, правові позиції Верховного Суду , доходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення позову та правомірність податкового повідомлення рішення від 21.08.2019 р. №, так як податковим органом доведена наявність підстав для призначення податкового штрафу згідно вимог п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, а Позивач не вчинив усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних, та погоджується із доводами апелянта ,що наявність або відсутність коштів на поточних рахунках Позивача при здійсненні ним підприємницької діяльності, із забезпеченням рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності юридичної особи, громадянства фізичної особи, місця походження капіталу відповідно до вимог п/п 4.1.2. п.4.1.ст.4 ПК України, не може бути поважною причиною невиконання обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних та не виключає вини самого підприємства у порушенні термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, забезпечення необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних на електронному рахунку ПДВ є обов`язком Позивача, а наявність чи відсутність необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних залежить виключно від дій або бездіяльності Позивача, який не забезпечив створення залежних виключно від нього умов для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме не підтримував необхідного ліміту на рахунку в СЕА ПДВ для реєстрації податкових накладних, Позивач не дотримався податкової дисципліни в частині своєчасності реєстрації податкових накладних ДП "Херсонський облавтодор " в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим допустив податкове правопорушення, за яке передбачено застосування відповідальності у вигляді штрафу

Стягнення штрафних санкцій державним органом з позивача відповідало вимогам Закону не було свавільним та непропорційним втручанням та не підлягає захисту згідно статті 1 Першого протоколу Конвенції, як право мирно володіти майном .

Апеляційний суд доходить до висновку, що наявні підстави для скасування рішення суду 1-ої інстанції , невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та про неправильне застосування норм матеріального права у рішенні суду першої інстанції .

В порядку ч.3,6 ст.139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат, а при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Таким чином, апеляційний суд доходить до висновку про необхідність задовольнити апеляційну скаргу скасувати рішення суду 1-ої інстанції , ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, а також змінити розподіл судових витрат.

Керуючись ст.8,9,19,55,67 Конституції України, ст.6 та ст.1 Протоколу 1 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, ст. 3, 6, 7,139,229,242,250 , 308, 309, п.2 ч.1 ст.315, п.3,4 ч.1 ст.317, 321,322, 325 КАС України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі задовольнити , рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року скасувати.

Ухвалити по справі нове судове рішення :

У задоволенні адміністративного позову Дочірнього підприємства "Херсонський облавтодор" ВАТ" ДАК "Автомобільні дороги України"- відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття ,та може бути, у разі відповідності вимогам ст.328 КАС України, оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом 30-ти днів

Повне рішення складене та підписане 18.03.2020 року

Головуючий суддя Кравець О.О.
Судді Домусчі С.Д. Коваль М.П.