Справа № 580/915/20
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

м. Черкаси

19 березня 2020 року справа № 580/915/20

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно виконавчого комітету Білозірської сільської ради Савчук Л.А., третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень та запису про право власності,

ВСТАНОВИВ:

16.03.2020р. до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) до Державного реєстратора прав на нерухоме майно виконавчого комітету Білозірської сільської ради Савчук Л.А. (далі - відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у скасуванні за № 50993264 від 06.02.2020, що винесене державним реєстратором прав на нерухоме майно виконавчого комітету Білозірської сільської ради Савчук Ларисою Анатоліївною;

- визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у скасуванні за № 51549158 від 11.02.2020, що винесене державним реєстратором прав на нерухоме майно виконавчого комітету Білозірської сільської ради Савчук Ларисою Анатоліївною;

- скасувати запис про право власності за номером 140744791 розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 49 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 власником якого зареєстрований ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Згідно ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, перелік яких наведений у пунктах 1 - 12 цієї частини.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративним судом є суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.

Згідно п.п. 1,2 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовим спором є спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій і вирішення якого безпосередньо не віднесено до юрисдикції інших судів.

Наведене узгоджується з положеннями статей 2, 4, 19 КАС України, які закріплюють завдання адміністративного судочинства, визначення понять публічно-правового спору та суб`єкта владних повноважень, а також межі юрисдикції адміністративних судів.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

У свою чергу, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він, головним чином, обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо позивач намагається захистити своє порушене приватне право шляхом оскарження управлінських дій суб`єктів владних повноважень.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №805/4506/16-а, від 27 червня 2018 року у справі №815/6945/16.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, предметом звернення позивача до суду є скасування запису про право власності за номером 140744791 розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 49 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 власником якого зареєстрований ОСОБА_2 . Відтак, у вказаному спорі фактично оскаржується речове право на нерухоме майно з реєстраційним номером 49 ОСОБА_2 , тобто існує спір між двома фізичними особами щодо речового права на нерухоме майно, а саме, між позивачем ОСОБА_1 та третьою особою ОСОБА_2 .

Суд також зазначає, що відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 04.09.2018р. у справі № 823/2042/16 (ЄДРСР № 77969515) спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Отже, оскільки спірні правовідносини фактично виникли між позивачем ОСОБА_1 та третьою особою ОСОБА_2 стосовно речового права на нерухоме майно, суд доходить висновку, що даний спір не є публічно-правовим і має вирішуватися судами за правилами ЦПК України, оскільки між позивачем та відповідачем (суб`єктом владних повноважень) немає публічно-правових відносин, спір не є публічно-правовим, а тому не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства. Відтак, справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватись за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Приписами ч.6 ст. 170 КАС України визначено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Керуючись ст.ст. 4, 19, 170,171, 256, 293, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно виконавчого комітету Білозірської сільської ради Савчук Л.А., третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень та запису про право власності.

Роз`яснити, що спір може бути розглянуто за правилами цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Копію ухвали разом із позовною заявою та всіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена в порядку та строки передбачені ст.ст. 293, 295 КАС України та з врахуванням особливостей закріплених п 15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя М.А. Білоноженко