Справа № 160/172/20
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 березня 2020 року Справа №160/172/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сліпець Н.Є.

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро заяву представника Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про виправлення описки у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 року у справі № 160/172/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

12.02.2020 року рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволено частково, а саме: стягнуту з Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення суду про поновлення на роботі за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року в сумі 77 760 грн. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

06.03.2019 року представник Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області звернулась із заявою про виправлення описки у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 року, в якій на підставі ч. 1 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України просить:

- виправити описку у резолютивній частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 року у адміністративній справі №160/172/20, зокрема, вказавши: Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення суду про поновлення на роботі за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року в сумі 77 760,00 грн. без утримання податків та обов`язкових зборів, а саме 18% податку на доходи фізичних осіб у сумі 13 996,80 грн. та 1,5 % військового збору у сумі 1 166.40 грн., в результаті чого Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області повинно перерахувати на користь ОСОБА_1 62 596,80 грн.

В обгрунтування заяви посилається на те, що при ухваленні рішення не було вказано, що середній заробіток стягується без утримання податків та обов`язкових зборів й у яких саме розмірах.

Ухвалою суду від 10.03.2020 року заяву призначено до розгляду на 16.03.2020 року без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Розглянувши заяву представника відповідача про виправлення описки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Частиною 2 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд зазначає, що поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Разом з тим, наведені представником відповідача обставини, як підстава для внесення виправлення описки в рішення суду, не є ані очевидною арифметичною помилкою, ані опискою в розумінні приписів ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України.

В даному випадку, зі змісту заяви представника відповідача про виправлення описки вбачається, що він, шляхом виправлення описки, просить змінити текст резолютивної частини рішення від 12.02.2020 року. Внесення виправлення описки, фактично може призвести до зміни змісту рішення суду, що є недопустимим при вирішенні питання про виправлення описки в судовому рішенні.

Між тим, суд зазначає, що у разі незрозумілості судового рішення від 12.02.2020 року (неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню, як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, останні мають право подати заяву про його роз`яснення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви представника відповідача про виправлення описки, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення з вищенаведених підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 243, 248, 250, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про виправлення описки у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 року у справі № 160/172/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. ст. 294, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець