Справа № 640/15364/19
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2020-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2020 року м. Київ № 640/15364/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «Добро Квантум»

до 1) Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської

міської ради (Київської міської державної адміністрації);

2) Комунального підприємства "Київблагоустрій"

про визнання протиправним та скасування припису

УСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Добро Квантум» (далі по тексту - позивач) звернулось до Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач) в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис № 1916372 від 09 серпня 2019 року.

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про демонтаж самовільно встановлених елементів благоустрою, а саме літнього майданчику при кафе, барі чи ресторані, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 оформленого у вигляді доручення КП «Київблагоустрій» від 13 серпня 2019 року № 064-4632.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ПП «Добро Квантум» є власником групи нежитлових приміщень №6 (літ.А) загальною площею 172,3 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 приміщення 6, що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не може бути віднесений до тимчасових споруд, оскільки не відповідає їх законодавчо передбаченим кваліфікаційним характеристикам та є об`єктом нерухомості у розумінні статті 181 Цивільного кодексу України, адже не може бути переміщений без втрати його цільового призначення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

08 вересня 2019 року поданий відзив на позов, в якому відповідач зазначає про правомірність спірного припису, наголошує на невиконання його вимог, зокрема не надання проектно-дозвільної документації. Також, зазначає, що припис не стосується об`єктів нерухомого майна ПП «Добро Квантум», припис винесено стосовно сезонного майданчику для харчування по АДРЕСА_2 та винесений не позивачу, а ФОП ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року залучено до участі у справі Комунальне підприємство "Київблагоустрій" у статусі відповідача - 2.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

09 серпня 2019 року посадовою особою Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено припис № 1916372, яким встановлено порушення пункту 20.1 Правил благоустрою у Оболонському районі, міста Києва, АДРЕСА_2, на підставі правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051, запропоновано усунути порушення шляхом надання дозвільної документації на розміщення тимчасових споруд. Зазначено, що у разі відсутності дозвільної документації - демонтувати тимчасову споруду власними силами та відновити благоустрій в 3-х денний строк.

Вказаний припис виписаний ФОП ОСОБА_1 , відповідно нею отриманий 09 серпня 2019 року, що підтверджується підписом на вказаному приписі та не оскаржується відповідачами.

Відповідно до Положення про Департамент міського благоустрою ВО КМР (КМДА), затвердженого розпорядженням ВО КМР (КМДА) від 27 січня 2011 року №94, Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням КМР від 25 грудня 2008 року №1051/1051 та з урахуванням протоколу засідання робочої групи щодо розгляду питань демонтажу самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціального, культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності об`єктів сезонної дрібно роздрібної торговельної мережі та елементів благоустрою на території міста Києва, а також демонтажу (переміщення) засобів пересувної дрібно роздрібної торговельної мережі Департаменту 13 серпня 2019 року № 131 Департаментом винесено доручення від 13 серпня 2019 року № 064-4637 про вжиття заходів шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, зазначених у таблиці, зокрема, літній майданчик при кафе, барі чи ресторані за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ФОП ОСОБА_1 .

Відповідно до акту не проведення демонтажу від 08 серпня 2019 року, демонтаж майна не відбувся у зв`язку з блокуванням автомобілями та фізичним опором невідомими особами проведенню робіт.

Аналогічні акти не проведення демонтажу складені 09 серпня 2019 року, 15 серпня 2019 року.

Проте, відповідно до актів від 03 вересня 2019 року № 150 літній майданчик при кафе, барі чи ресторані за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ФОП ОСОБА_1 частково демонтовано.

Позивач, не погоджуючись з винесеними приписами та дорученням, звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи матеріали адміністративної справи, аналізуючи наведені міркування, оцінюючи їх в сукупності, суд зазначає наступне.

Правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів, заходи створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини визначено Законом України "Про благоустрій населених пунктів".

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" благоустрій населених пунктів - це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращення мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. В той же час, заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Згідно зі статтею 5 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" управління у сфері благоустрою населених пунктів здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень.

У відповідності до підпункту 6.7 пункту 6 Положення про Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 94 від 27 січня 2011 року, Департамент має право здійснювати у встановленому порядку демонтаж та очищення території міста від безхазяйного майна, самовільно розміщених тимчасових споруд та елементів благоустрою, рекламних носіїв, покинутих будівельних матеріалів і конструкцій, транспортних засобів тощо.

Відповідно до статті 34 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" правила благоустрою території населеного пункту - це нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Типові правила розробляються та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Правила включають, зокрема, порядок розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності; порядок здійснення благоустрою та утримання територій об`єктів благоустрою; порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів (пункти 1, 7, 8 частини 2 статі 34 Закону України "Про благоустрій населених пунктів").

Рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051 затверджено Правила благоустрою міста Києва (надалі також - Правила).

Згідно розділу 1 Правил тимчасова споруда - це споруда функціонального (в тому числі для здійснення підприємницької діяльності), декоративно-технологічного призначення, в тому числі мала архітектурна форма, яка виготовляється з полегшених збірних конструкцій та встановлюється без улаштування заглибленого фундаменту тощо.

Частиною другою статті 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Статтею 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно частини 4 статті 5 вказаного Закону не підлягають державній реєстрації речові права та їх обтяження на корисні копалини, рослини, а також на малі архітектурні форми, тимчасові, некапітальні споруди, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких можливе без їх знецінення та зміни призначення, а також окремо на споруди, що є приналежністю головної речі, або складовою частиною речі, зокрема на магістральні та промислові трубопроводи (у тому числі газорозподільні мережі), автомобільні дороги, електричні мережі, магістральні теплові мережі, мережі зв`язку, залізничні колії.

Таким чином, на відміну від нерухомого майна, переміщення якого неможливе без їх знецінення та зміни призначення, тимчасові споруди мають відмінності, зокрема, виготовляються з полегшених збірних конструкцій та встановлюється без улаштування заглибленого фундаменту тощо, а також не потребують державної реєстрації та внесення до технічних документів та кадастру.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідачем, на якого покладено обов`язок доказування в адміністративному процесі, не надано суду жодних доказів на підтвердження того, що належні позивачу на праві власності нежилі приміщення є тимчасовими спорудами у розумінні положень законодавства.

Судом встановлено, що ПП «Добро Квантум» є власником групи нежитлових приміщень № 6 (літ.А) загальною площею 172,3 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 приміщення 6, що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, підтверджується Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Суд зазначає, що спірні рішення прийняті про демонтаж самовільно встановлених елементів благоустрою, а саме літнього майданчику при кафе, барі чи ресторані, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2

Згідно технічного паспорту на нежитлові приміщення вбудованої в житловий будинок АДРЕСА_2 , відповідно до якого оформлено терасу розміром 19,2 кв.м.

Позивач зазначає, що приймаючи спірне рішення, відповідачем не враховано, що літній майданчик не є тимчасовою спорудою, а відповідно до технічного паспорту є нежитловим приміщенням вбудованим в житловий будинок АДРЕСА_2 .

Проте, спірне рішення прийнято про демонтаж самовільно встановлених елементів благоустрою, а саме літнього майданчику при кафе, барі чи ресторані, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, при цьому рішення винесено на ФОП ОСОБА_1 , а не на ПП «Добро Квантум».

Позивач зазначає, що встановлення у приписі фактів про початок робіт із облаштування бетонного фундаменту та встановлення металевого каркасу свідчить саме про неправомірність припису та неможливість віднесення вказаного об`єкту до тимчасових будівель, натомість на думку суду, такі обставини (облаштування бетонного фундаменту та встановлення металевого каркасу) свідчать про вчинення дій, що не узгоджуються із умовами договору щодо пайової участі в утриманні об`єктів благоустрою за № 08448-19.

В матеріалах справи містяться копія Договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою, за умовами якого між ОСОБА_1 та Департаментом міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) укладено договір про таке: «Сторони зобов`язуються оплатити пайову участь в утриманні об`єкта благоустрою АДРЕСА_2 ) на території якого розташована тимчасова споруда (сезонний майданчик, площею 120,6 кв.м.) функціональне використання якої майданчики для харчування біля закладів ресторанного господарства».

За змістом листа Управління ландшафтної архітектури, комплексного благоустрою Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради від 13 листопада 2019 року № 055-13370 вбачається наступне: «Згідно з базою МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр Києва» Департамент містобудування та архітектури за заявою № 8448 уклав договір щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою на функціонування сезонного майданчика для харчування біля стаціонарного закладу ресторанного господарства на АДРЕСА_2. Підставою для розміщення сезонного майданчику є паспорт прив`язки, а не інформаційний талон.

Так, Департамент міського благоустрою звернувся до Департаменту містобудування та архітектури листом від 12 червня 2019 року № 064/32// щодо обстеження сезонного майданчика для харчування біля стаціонарного закладу ресторанного господарства ФОП ОСОБА_1 на АДРЕСА_2 , в якому зафіксовано знищення зеленої зони у зв`язку з проведенням підготовчих робіт під розміщення зазначеного сезонного майданчика шляхом облаштування бетонного фундаменту та встановлення металевого каркасу.

На засіданні комісії з питань розміщення тимчасових споруд торговельного побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства (протокол №8) від 31 травня 2019 року розглянуто зазначене звернення Департаменту міського благоустрою від 12 червня 2019 року № 064/3288 про дострокове припинення дії договору щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою (заява № 08448-19) на АДРЕСА_2 у зв`язку з проведенням підготовчих робіт під розміщення зазначеного сезонного майданчика шляхом облаштування бетонного фундаменту та встановлення металевого каркасу.

Пунктом 3 зазначеного протоколу доручено Департаменту міського благоустрою спільно з Департаментом містобудування та архітектури Департаментом промисловості та розвитку підприємництва, Оболонською районною в місті Києві державною адміністрацією, власниками закладів ресторанного господарства та мешканцями будинку провести виїзну нараду щодо облаштування майданчика для харчування та благоустрою прилеглої території будинку.

Листом від 01 серпня 2019 року № 064-4442 Департаменту міського благоустрою за результатами вищезазначеної виїзної наради було встановлено, що проводиться облаштування бетонного фундаменту за вищевказаною адресою.

Листом Управління ландшафтної архітектури, комплексного благоустрою від 02 серпня 2019 року № 055-9048 повідомлено ФОП ОСОБА_1 про дострокове припинення дії договору щодо пайової участі в утриманні об`єктів благоустрою за № 08448-19, що у зв`язку з виконанням будівельних робіт з облаштування фундаменту та встановлення металевого каркасу під час встановлення сезонного майданчику біля стаціонарного закладу ресторанного господарства.

На підставі вищевикладеного, Департаментом міського благоустрою достроково припинено дію договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року щодо пайової участі в утриманні об`єктів благоустрою з ФОП ОСОБА_1 на АДРЕСА_2 .

Суд наголошує, що матеріали справи не містять доказів оскарження або скасування дострокового припинення дії договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року щодо пайової участі в утриманні об`єктів благоустрою з ФОП ОСОБА_1 на АДРЕСА_2 .

Обґрунтовуючи позицію, позивач зазначає, що відповідач неправомірно прийняв рішення щодо літнього майданчику при кафе, барі чи ресторані, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , оформленого у вигляді доручення КП «Київблагоустрій» від 13 серпня 2019 року № 064-4632, оскільки вказаний майданчик не є тимчасовою спорудою, а відповідно до технічного паспорту є нежитловим приміщенням вбудованим в житловий будинок АДРЕСА_2 ; неправомірно прийняв рішення відносно ФОП ОСОБА_1 оскільки остання не має відношення до спірного об`єкта нерухомості.

Суд не погоджується із такими доводами, оскільки у приписі № 1916372 від 09 серпня 2019 року встановлені порушення п.20.1.1 Правил, які стосуються об`єкта благоустрою ( АДРЕСА_3 ) на території якого розташована тимчасова споруда (сезонний майданчик, площею 120,6 кв.м.) функціональне використання якої майданчики для харчування біля закладів ресторанного господарства», зобов`язання про оплату пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою ( АДРЕСА_3 ) покладено саме на ФОП ОСОБА_1 відповідно до Договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою.

Крім цього, відповідач не спростовує існування тераси у позивача розміром 19,2 кв.м, що також підтверджується технічним паспортом, натомість, спірні рішення приймались стосовно об`єкта благоустрою (місто АДРЕСА_3 ) на території якого розташована тимчасова споруда (сезонний майданчик, площею 120,6 кв.м.) функціональне використання якої - майданчики для харчування біля закладів ресторанного господарства.

Суд зазначає, що головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, настанов для їх розв`язання що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" від 01 липня 2003 року вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Так, з матеріалів справи вбачається, що у спірному приписі відповідачем зазначено про порушення позивачем п.20.1.1 Правил.

Згідно пункту 20.1.1 Правил до відповідальності за порушення у сфері благоустрою притягуються особи, винні у:

- порушенні вимог Законів України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", "Про відходи" та "Про охорону навколишнього природного середовища";

- порушенні встановлених державних стандартів, норм і цих Правил;

- проектуванні об`єктів благоустрою міста Києва з порушенням вимог Правил забудови міста Києва та державних будівельних норм;

- порушенні режиму використання й охорони територій та об`єктів рекреаційного призначення;

- самовільному зайнятті території (частини території) об`єкта благоустрою;

- пошкодженні (руйнуванні чи псуванні) вулично-дорожньої мережі, інших об`єктів благоустрою;

- знищенні або пошкодженні зелених насаджень чи інших об`єктів озеленення;

- забрудненні (засміченні) території;

- самовільному наклеюванні оголошень, інформаційно-агітаційних плакатів, реклами, листівок тощо та нанесенні написів, малюнків тощо на об`єктах благоустрою території міста;

- неналежному утриманні об`єктів благоустрою, зокрема покриття доріг, тротуарів, освітлення території тощо;

- створюванні умов, які ускладнюють або унеможливлюють прибирання об`єктів та елементів благоустрою.

Відповідно до пункту 19.1.1 Правил благоустрою міста Києва контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України "Про благоустрій населених пунктів", цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об`єктів благоустрою.

Водночас, згідно пункту 20.2.1 Правил благоустрою міста Києва, якщо під час перевірки виявлені причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис, який є обов`язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об`єктів благоустрою.

У разі виявлення тимчасової споруди (малої архітектурної форми), встановлений (або невстановлений) власник (користувач) якої створив причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис з дотриманням вимог Положення про порядок розміщення тимчасових споруд у м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради "Про запровадження принципу організаційної єдності з видачі дозволів на розміщення тимчасових споруд у м. Києві" від 21.05.2009 № 462/1518. У такому випадку одна копія припису наклеюється на тимчасову споруду (малу архітектурну форму) поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності) або на фронтальній частині такої тимчасової споруди (малої архітектурної форми), а ще одна копія вручається особисто присутньому власнику (користувачу), надсилається власникові тимчасової споруди (малої архітектурної форми) поштою (цінним листом з описом вкладення) за адресою, зазначеною в Ордері на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності). Посадова особа, яка винесла припис, здійснює фотофіксацію наклеєного припису поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (малої архітектурної форми) у випадку його наявності або на фронтальній частині тимчасової споруди (малої архітектурної форми). При цьому щонайменше на одній з фотографій має бути чітко та розбірливо видно інформацію про номер та дату складення припису.

Матеріали фотофіксації долучаються до припису, про що в приписі робиться відповідний запис, а власник (користувач) тимчасової споруди (малої архітектурної форми) вважається повідомленим про винесення припису належним чином.

Наведене свідчить, що винесення припису є результатом проведеної перевірки, в якому власнику пропонується надати в певний строк проектно-дозвільну документацію на розміщення тимчасової споруди або усунути порушення шляхом демонтажу тимчасової споруди власними силами в разі відсутності відповідних дозвільних документів.

Матеріали справи містять фотофіксацію, також свідчать що спірний припис винесений на ім`я ФОП ОСОБА_1 , відповідно останній і вручений.

Натомість, доказів усунення вимог припису та надання відповідної дозвільної документації суду не надано.

Пунктом 13.3 Правил благоустрою міста Києва визначено порядок демонтажу малих архітектурних форм, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства та тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності.

Зокрема, згідно з підпунктом 13.3.3 пункту 13.3 розділу XIII Правил благоустрою міста Києва для проведення демонтажу (переміщення) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі створюється комісія у складі представників Департаменту промисловості та розвитку підприємництва, структурного підрозділу з питань контролю за благоустроєм районної в місті Києві державної адміністрації та/або Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, підприємства, яке здійснює демонтаж (переміщення), перевезення, зберігання засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, представника міліції, власника (користувача або особи, яка здійснила розміщення (встановлення)) (у разі його присутності).

За результатами проведеної роботи комісії складають акти демонтажу (переміщення) у двох примірника.

Отже, наведеними правовими нормами визначено процедуру здійснення уповноваженими органами демонтажу самовільно розміщеної (встановленої) тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, яка включає в себе наступні етапи:

- винесення припису з вимогою усунути порушення;

- у разі невиконання суб`єктом господарювання вимог припису, Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районні в місті Києві державні адміністрації вживають заходів щодо демонтажу самовільно розміщеної (встановленої) тимчасової споруди шляхом прийняття рішення про демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) тимчасової споруди;

- проведення демонтажу самовільно розміщеної (встановленої) тимчасової споруди у складі комісії, за результатами якого складаються акти.

Судом встановлено, у приписі № 1916372 від 09 серпня 2019 року встановлені порушення п.20.1.1 Правил, які стосуються об`єкта благоустрою (АДРЕСА_2) на території якого розташована тимчасова споруда (сезонний майданчик, площею 120,6 кв.м.) функціональне використання якої майданчики для харчування біля закладів ресторанного господарства», зобов`язання про оплату пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою ( АДРЕСА_3 ) покладено саме на ФОП ОСОБА_1 відповідно до Договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою.

Судом встановлено, що вказаний договір достроково припинено, доказів оскарження такого припинення суду не надано, доказів надання дозвільної документації у відповідь на вимоги припису також не надано суду, з огляду на що, суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваних рішень.

Крім цього, суд зазначає, що ФОП ОСОБА_1 , в разі незгоди із приписом № 1916372 від 09 серпня 2019 року, не позбавлена права на звернення до суду з метою оскарження дострокового припинення Договору № 08448-19 від 20 березня 2019 року та відповідно оскарження припису та доручення, які оскаржуються в даному провадженні, натомість підстави вважати права саме позивача порушеними в даному провадженні на думку суду відсутні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачами доведено правомірність винесення спірних рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Приватного підприємства «Добро Квантум» не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства «Добро Квантум» відмовити.

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова