Справа № 640/3354/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2020-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2020 року м. Київ № 640/3354/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомПриватного підприємства "Саланг"
доДержавної служби геології та надр України
про визнання протиправним та скасування припису від 27.09.2019 №1931-14/06,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне підприємство "Саланг" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної служби геології та надр України, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати припис від 27.09.2019 №1931-14/06, виданий Державною службою геології та надр України.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю спірного припису, оскільки, як зазначає позивач, на час складання оскаржуваного припису, в діях Приватного підприємства "Саланг" були відсутні порушення, визначені цим приписом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.02.2020 прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/3354/20 без проведення судового засідання та виклику осіб, а також запропоновано відповідачу у встановлений строк надати відзив на позовну заяву.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.02.2020 в задоволенні заяви Приватного підприємства "Саланг" про забезпечення позову відмовлено.

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 04.03.2020 від Державної служби геології та надр України надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечував з огляду на обгрунтованість оскаржуваного припису нормам чинного законодавства. Зокрема, перевірка проводилась Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України відповідно до норм Кодексу України про надра, Закону №877, Порядку здійснення державного геологічного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 14.12.2011 №1294, наказу від 24.07.2019 №24, повідомлення перевірки та направлення на проведення перевірки. За результатами перевірки відповідачем складено акт від 27.09.2019 №02-02/26/2019-76/п(222), яким визначено, що Приватне підприємство "Саланг" у своїй діяльності надрокористування допускає ряд порушень. Також відповідач наголошував, що позивач не виправив зауваження Державної служби геології та надр України, зазначених у приписі, а лише знаходився у постійному діалозі з відповідачем, в результаті чого не виконав покладені на нього обов`язки щодо усунення виявлених порушень.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку Приватного підприємства "Саланг" з питань дотримання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, за результатами якої складено акт від 27.09.2019 №02-02/26/2019-76/п (222).

Перевіркою встановлено наступні порушення:

- кількість запасів, затверджених протоколом ДКЗ України від 15.08.2018 не відповідає кількості запасів, наданих у користування за спеціальним дозволом на користування надрами від 18.04.2003 №2949, що порушує вимоги підпункту 1 частини першої статті 24 Кодексу України про надра №132/94 та підпункту 4 пункту 17 Постанови Кабінету Міністрів України № 615;

- робочий проект розробки та гірничотехнілогічної рекультивації Ямпільського родовища (ділянка «Глибочек») Ямпільського р-ну, Вінницької обл., розроблений МПВП «Гірник-РЕМО ЛТД» Вінниця-2003, не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних умов, у зв`язку з повною кількісною та якісною переоцінкою запасів пісковиків Глибочанської ділянки Ямпільського родовища, відповідно до Протоколу ДЗК України від 15.08.2018, що порушує вимоги частини другої статті 51 Кодексу України про надра №132/94 та частини третьої статті 19 Гірничного закону України;

- надрокористувач не подає до Держгеонадр інформацію щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно з законодавством, що порушує вимоги пункту 1 частини першої статті 24 Кодексу України про надра №132/94 та пункту 10 Постанови Кабінету Міністрів України №615.

На підставі виявлених порушень, відповідачем складено припис від 27.09.2019 №1931-14/06, яким Приватному підприємству "Саланг" надано строк до 28.10.2019 усунути вищезазначені порушення та подати в письмовій формі до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України матеріали згідно з додатком №1, які підтверджують факт усунення порушень.

Не погоджуючись із вказаним приписом, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Згідно з частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 15 Кодексу України про надра встановлено, що надра надаються у постійне або тимчасове користування. Постійним визнається користування надрами без заздалегідь встановленого строку. Тимчасове користування надрами може бути короткостроковим (до 5 років) і довгостроковим (до 50 років). У разі необхідності строки тимчасового користування надрами може бути продовжено.

Перебіг строку користування надрами починається з дня одержання спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами, якщо в ньому не передбачено інше, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня, зазначеного в такій угоді.

Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу (частина перша статті 19 Кодексу України про надра).

Статтею 60 Кодексу України про надра передбачено, що державний контроль і нагляд за веденням робіт по геологічному вивченню надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України.

Згідно з положеннями частини першою статті 61 Кодексу України про надра, державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої влади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування та який діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174 (далі-Положення).

Згідно з підпунктом 12 пункту 4 Положення, Держгеонадра України відповідно до покладених завдань здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням.

Питання, щодо надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначення процедури продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін регулюються Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі - Порядок № 615).

Позивачеві надано спеціальний дозвіл на користування надрами №2949 від 18.04.2003 з метою видобування піскових, придатних для виробництва бутового та борового каменю, термін дії якого продовжено на 20 років до 18.04.2032.

Відповідно до пункту 10 Порядку №615 невід`ємною частиною дозволу є угода про умови користування надрами, що укладається між органом з питань надання дозволу і надрокористувачем і містить програму робіт, яка оформляється як додаток, та особливі умови надрокористування. що передбачають:

- вимоги до ефективності робіт;

- сучасні технології видобування та переробки корисних копалин;

- порядок видобування корисних копалин, зокрема з метою запобігання негативним екологічним наслідкам і забезпечення безпеки забудованих територій;

- види, обсяги і строки виконання робіт на ділянці надр;

- підстави для припинення діяльності, пов`язаної з використанням ділянки надр.

Відповідно до норм статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.

З моменту отримання спеціального дозволу, на користування надрами, у користувача надр виникають права та обов`язки, передбачені Кодексом України про надра, Порядком № 615 тощо.

Так, відповідно до статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр зобов`язані:

1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;

2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр:

3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;

4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;

4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України;

5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.

Відсутність у підприємств, установ, організацій і громадян спеціального дозволу на користування надрами та належним чином оформлених усіх дозвільних документів не дає права здійснювати геологічне вивчення корисних копалин, які є виключною власністю народу України і надаються тільки у користування.

У відповідності до статті 61 Кодексу України про надра державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Державний нагляд за веденням робіт з геологічного вивчення надр, їх використанням та охороною, а також використанням і переробкою мінеральної сировини (державний гірничий нагляд) здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці. Державний контроль за використанням і охороною надр у межах своєї компетенції здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган, державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання припису позивачем було направлено лист від 27.09.2019 №1931-14/06 на адресу Центрального міжрегіонального відділу департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України щодо вжиття заходів на усунення порушень, зазначених в оскаржуваному приписі, що відповідачем не заперечується.

Проте, листом від 14.11.2019 №2213-14/06 Центральний міжрегіональний відділ департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України повідомив позивача, що недоліки залишаються не усунутими стосовно пунктів 1 та 2 оскаржуваного припису та у зв`язку з невиконанням надрокористувачем в установлений строк вказаних пунктів припису щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування, Центральний міжрегіональний відділ буде вносить подання щодо подальшої дії спеціального дозволу на користування надрами від 18.04.2003 №2949 на розгляд Комісії з питань надрокористування.

Стосовно порушення, визначеного пунктом першим припису від 27.09.2019 №1931-14/06 про те, що кількість запасів, затверджених протоколом ДКЗ України від 15.08.2018, не відповідає кількості запасів, наданих у користування за спеціальним дозволом на користування надрами від 18.04.2003 №2949, що порушує вимоги підпункту 1 частини першої статті 24 Кодексу України про надра №132/94 та підпункту 4 пункту 17 Постанови Кабінету Міністрів України № 615, позивач наголошує, що ним вжито всі можливі заходи для внесення змін до дозволу, а затримка з внесенням змін зумовлена порушенням відповідачем строків та порядку розгляду заяви, яка зареєстрована 01.07.2019 за №13373/02/12-19, а відповідь була надана листом від 30.08.2019, тобто через 30 днів після граничного строку для прийняття рішення.

Виходячи із зазначеного, позивач керувався механізмом застосування принципу мовчазної згоди (частина шоста статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності"), відповідно до якого у разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Відмітка в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про дату прийняття заяви є підтвердженням подання заяви та документів державному адміністратору або дозвільному органу.

Досліджуючи вказане питання та надані позивачем докази, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до пункту 18 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами" від 30.05.2011 №615, орган з питань надання дозволу надає протягом 30 календарних днів з дати надходження заяви про переоформлення дозволу (внесення змін до нього) та документів, що додаються до неї, заявникові дозвіл на новому бланку з урахуванням відповідних змін або вмотивовану відмову.

Пунктом 21 вказаної постанови визначено, що у разі відмови в наданні, продовженні строку дії, переоформленні дозволу або внесенні змін до нього документи повертаються в повному обсязі заявникові.

Натомість, позивачем надана копія листа від 30.08.2019 №17949/01/12-19, відповідно до якого, Державна служба геології та надр повернула заяву позивача від 25.06.2019 №12/06 (вх. від 01.07.2019 №13373/02/12-19) з доданими до неї документами щодо продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 18.04.2003 №2949.

З аналізу зазначеного документа вбачається, що відповідач поза межами встановленого законом строку розглянув заяву позивача від 25.06.2019 про внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами №2949 від 18.04.2003, а тому відповідно до частини шостої статті статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" суд вважає заяву позивача від 25.06.2019 на внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 18.04.2003 №2949 узгодженою відповідачем.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №826/25865/15.

Суд також звертає увагу відповідача, що письмова позиція, викладена у відзиві від 04.03.2020, містить посилання на Порядок здійснення державного геологічного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.12.2011 №1294, проте вказаний нормативно-правовий акт станом на момент проведення перевірки втратив чинність, а тому будь-які посилання на нього є недоречними.

Підсумовуючи вищенаведене, враховуючи положення приписів Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" та Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами" від 30.05.2011 №615, а також враховуючи, що доводи позивача є обгрунтованими, відповідають дійсним обставинам та знайшли своє підтвердження в матеріалах справи, в той час, коли відповідачем належним чином наведені позивачем посилання не спростовано.

Відтак, суд погоджується з позицією позивача та вважає що вимога в частині, визначеної пунктом першим припису від 27.09.2019 №1931-14/06, підлягає задоволенню.

Щодо порушення, визначеного пунктом другим припису від 27.09.2019 №1931-14/06, а саме: робочий проект розробки та гірничотехнілогічної рекультивації Ямпільського родовища (ділянка «Глибочек») Ямпільського р-ну, Вінницької обл., розроблений МПВП «Гірник-РЕМО ЛТД» Вінниця-2003, не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних умов, у зв`язку з повною кількісною та якісною переоцінкою запасів пісковиків Глибочанської ділянки Ямпільського родовища, відповідно до Протоколу ДЗК України від 15.08.2018, що порушує вимоги частини другої статті 51 Кодексу України про надра №132/94 та частини третьої статті 19 Гірничного закону України, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 51 Кодексу України про надра правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Частиною третьою статті 19 Гірничого закону визначено, що у разі фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов гірничі роботи припиняються до коригування та перезатвердження в установленому порядку проектів і паспортів.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедура продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін врегульовані Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615.

З наведеного вбачається, що відповідачем під час перевірки позивача правильно кваліфікавано дане порушення та правомірно відображено у Акті перевірки від 27.09.2019 №02-02/26/2019-76/п (222) та Приписі від 27.09.2019 №1931-14/06.

Матеріали справи свідчать про те, що позивач своїм листом від 25.10.2019 №117 звертався до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України щодо вжиття заходів на виконання припису від 27.09.2019 №1931-14/06, повідомвши останнього про те, що станом на 25.10.2019 Приватне підприємство "Саланг" остаточного виконало пункти 2 і 3 припису.

Проте, листом від 14.11.2019 №2213-14/06 Центральний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України повідомив позивача про те, що Розроблений проект «Зміни (уточнення) до РП розробки та гірничотехнічної рекультивації Ямпільського родовища пісковиків (ділянка «Глибочек») розташованого у Ямпільському районі Вінницької області», розроблений ДП «Гірник» МПВП «Гірник-РЕМО ЛТД» в 2019 році не погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Відповідно до підпункту 4 пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615, у зв`язку з невиконням надрокористувачем в установлений строк припису щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування, Центральний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України буде вносить подання щодо подальшої дії спеціального дозволу на користування надрами від 18.04.2003 №2949 на розгляд Комісії з питань надрокористування.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до проектної організації щодо внесення змін до робочого проекту розробки та гірничотехнічної рекультивації Ямпільського родовища пісковиків (ділянка "Глибочек"), розташованого у Ямпільському районі Вінницької області, в результаті чого були розроблені Зміни (уточнення) до робочого проекту розробки та гірничотехнічної рекультивації Ямпільського родовища пісковиків (ділянка "Глибочек") (замовлення №07/2019), про те як зазначає відповідач вказаний проект не був погоджений у встановленому законом порядку.

Проте, суд наголошує на тому, шо предметом розгляду в даній адміністративній справі є протиправність прийнятого відповідачем припису від 27.09.2019 №1931-14/06. Тобто, в даному адміністративного провадженні позивачем не оскаржується правомірність внесення змін до робочого проекту розробки та гірничотехнічної рекультивації Ямпільського родовища пісковиків (ділянка "Глибочек"), а тому оцінка таким діям має надаватись під час іншого судового провадження, де предметом розгляду будуть саме такі дії/бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У випадку, якщо позивач вважає, що відповідними діями чи бездіяльністю відповідач порушив права та інтереси позивача, він не позбавлений права звернутись до суду щодо оскарження таких таких дій в іншому судовому провадженні.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог в цій частині.

Щодо порушення, визначеного пунктом третім припису від 27.09.2019 №1931-14/06, то воно є усунутим, виходячи зі змісту листа Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України від 14.11.2019 №2213-14/06, а тому суд відмовляє в задоволенні позову в цій частині з огляду на те, що таке порушення позивачем є усунутим та жодним чином на права та інтереси останнього не впливає.

Відтак, підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 1 припису від 27.09.2019 №1931-14/06, виданий Державною службою геології та надр України.

3. В іншій частині позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Державної служби геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16) на користь Приватного підприємства "Саланг" (08125, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Музичі, вул. Шевченка, 78-Б, ) судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 700, 70 грн (сімсот гривень сімдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Іщук І.О.