Справа № 473/2109/19
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2020-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2020 р.м.ОдесаСправа № 473/2109/19
Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Крусяна А.В.,

Яковлєва О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2019р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та приписів, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2019р. ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до УДАБІ у Миколаївській області, в якому просила:

- скасувати постанову №30 по справі про адміністративне правопорушення від 25.04.2019р. та закрити провадження у справі за відсутності складу правопорушення;

- скасувати приписи №9 від 31.01.2019р. та №36 від 17.04.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка зазначила, що у січні 2019р. інспектором УДАБІ проведено позапланову перевірку суб`єкта містобудування ОСОБА_1. щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами вказаної перевірки, 31.01.2019р. інспектором УДАБІ складено Припис №9, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути порушення шляхом оформлення дозвільних документів, які надають право на експлуатацію будинку з прибудовами. Одночасно, позивачку було постановою притягнуто до адміністративної відповідальності. Не погодившись із зазначеною постановою, позивачка оскаржила її в судовому порядку.

Так, рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 березня 2019р. постанову про справі про адміністративне правопорушення було скасовано, провадження закрито.

У квітні 2019р. УДАБІ повторно проведено перевірку виконання позивачкою Припису №9 та встановлено факт його невиконання. У зв`язку із чим, УДАБІ притягнуто позивачку до адміністративної відповідальності та складено Припис №36, яким повторно зобов`язано позивачку отримати дозвільні документи.

Позивачка вважає, що рішенням суду, яке набрало законної сили вже надано правову оцінку вимогам УДАБІ щодо отримання дозвільних документів на експлуатацію будинку та визнано їх незаконними, а тому відповідач безпідставно притягнув її до адміністративної відповідальності за невиконання Припису №9 та протиправно вимагає усунення порушень, які спростовані в судовому порядку.

Також, ОСОБА_1 просить врахувати, що розгляд УДАБІ справи про притягнення її до адміністративної відповідальності відбувся за її відсутності, хоча вона клопотала про його відкладення.

Посилаючись на вказане просила позов задовольнити.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2019р. у задоволені позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти у справі нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку позивачкою дійсно порушено вимоги містобудівного законодавства та наявний склад адміністративного правопорушення, а тому УДАБІ у спірних правовідносинах правомірно складено оскаржувані приписи та на законних підстав накладено штраф на позивачку за невиконання Припису №36.

Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що відповідно до договору купівлі-продажу від 28.02.1998р., ОСОБА_1 на праві власності належить будинок по АДРЕСА_1 .

У січні 2019р. УДАБІ проведено позапланову перевірку ОСОБА_1 щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, якою встановлено, що ОСОБА_1 в 2005р. здійснила реконструкцію будинку, прибудувала сіні площею 10,8кв.м і два сараї площею 37,2кв.м та 17,7кв.м відповідно. Зазначені прибудови використовуються ОСОБА_1 без оформлення прийняття їх в експлуатацію, що є порушення вимог ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011р. №461.

За результатом перевірки, 31.01.2019р. УДАБІ складено акт за №3, протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.8 ст.96 КУпАП та видано Припис №9, яким вимагалося від ОСОБА_1 усунути виявлені порушення, шляхом оформлення документів, які надають право на експлуатацію об`єкта. Термін: 29.03.2019р..

Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 12.02.2019р. за №4 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 4 250грн..

Не погодившись із вказаною постановою УДАБІ, позивачка оскаржила її в судовому порядку.

Так, рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 березня 2019р. по справі за №473/876/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Миколаївській області зазначену постанову (№4 від 12.02.2019р.) було скасовано, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрито.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27 серпня 2019р. у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою УДАБІ на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 березня 2019р. відмовлено.

У квітні 2019р. ОСОБА_1 отримала лист УДАБІ про проведення повторної позапланової перевірки, що призначена на 16.04.2019р. з метою перевірки виконання вимог припису №9 від 21.01.2019р.

За результатом проведення 16.04.2019р. позапланового заходу було встановлено, що вимоги Припису №9 не виконано, що є порушенням абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553.

За результатом перевірки, 17.04.2019р. УДАБІ складено акт за №1, протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.188-42 КУпАП, згідно якого ОСОБА_1 повідомлено про розгляд справи об 11:10год. 25.04.2019р. у приміщені УДАБІ, та видано Припис №36, яким вимагалося від ОСОБА_1 усунути виявлені порушення, шляхом оформлення документів, які надають право на експлуатацію об`єкта. Термін: 17.06.2019р..

20.04.2019р. зазначені документи були отримані ОСОБА_1 , проте у назначений час остання до УДАБІ не з`явилася.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, 25.04.2019р. УДАБІ прийнято постанову №30, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф в розмірі 6 800грн..

Перевіряючи правомірність дій та рішень УДАБІ, з урахуванням підстав, за якими позивачка пов`язує їх протиправність та скасування, судова колегія виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами ч.1 ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМУ.

На виконання зазначеної норми закону КМУ своєю постановою за №553 від 23.05.2011р. затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За правилами п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Положеннями п.17 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п.19 Порядку №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Згідно до п.17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Так, з Припису УДАБІ №9 від 31.01.2019р. вбачається, що проведеною позаплановою перевіркою встановлено здійснення ОСОБА_1 експлуатації об`єкта "Реконструкція житлового будинку та будівництво господарських будівель" не введеного в експлуатацію, що є порушенням вимог ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011р. № 461.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не заперечує факту порушення вимог чинного законодавства, але підставою для скасування зазначеного висновку посилається на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 березня 2019р. по справі №473/876/19.

Частиною 1 ст.72 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

При застосуванні зазначених положень слід враховувати, що правові висновки суду і встановлені ним обставини не є тотожними.

Так, у справі за №473/876/19 суд скасував постанову №4 від 12.02.2019р. по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винної у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП у зв`язку із не доведенням УДАБІ належними та допустимими доказами наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Наведене не є встановленими обставинами, а лише висновками за результати розгляду справи. Водночас, правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

За таких обставин, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог в частині скасування припису №9 від 31.01.2019р. та, відповідно припису №36 від 17.04.2019р..

Окрім того, припис №9 своєчасно був отриманий позивачкою, та в установленому законом порядку не був оскаржений, а тому є чинним і обов`язковим до виконання.

Невиконання припису визнається адміністративним правопорушенням, за яке законом передбачено адміністративну відповідальність (ч.1 ст.188-42 КУпАП).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не виконано вимоги Припису №9, що на думку апеляційної суду є підставою для притягнення останньої до адміністративної відповідальності.

Як вже зазначалося вище, документи, складені за результатом повторної перевірки проведеної 17.04.2019р. щодо виконання припису були своєчасно направлені позивачці, проте у назначений час остання до УДАБІ не з`явилася. Твердження ОСОБА_1 про те, що вона подала клопотання про відкладення розгляду справи свого підтвердження не знайшло. В матеріалах справи міститься лише копія заяви позивачки від 12.04.2019р. з проханням до УДАБІ продовжити строк виконання Припису №9, без належних доказів направлення зазначеної заяви відповідачу.

З урахуванням вищевикладеного, апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.311, 315, 316, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2018р.- залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий: Ю.М.Градовський

Судді: А.В.Крусян

О.В.Яковлєв