Справа № 520/3562/2020
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

16 березня 2020 р. 17 год. 45 хв. № 520/3562/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши заяву в порядку ст.283 Кодексу адміністративного судочинства України Головного управління ДПС у Харківській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна в порядку ст. 283 КАСУ ,-

В С Т А Н О В И В :

Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з заявою в порядку ст.283 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій просить суд підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна платника податків Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ), застосованого на підставі рішення Головного управління ДПС у Харківській області.

Дослідивши заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно ч.1 ст.283 Кодексу адміністративного судочинства України, провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів.

Згідно ч.1 ст.269 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Також суд зазначає, ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки положеннями ст.283 Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено інше, зазначене правило поширюється і на випадки звернення податкових органів з відповідною заявою.

Частиною 1 ст.1 Закону України "Про судовий збір" визначено поняття судового збору. Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Відповідно ч.2 Закону України "Про судовий збір", платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Положеннями ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Отже, сплата судового збору здійснюється за подання до суду як позовної заяви, так і іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Посилання заявника на те, що ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено вичерпний перелік документів, за подання яких необхідно сплатити судовий збір, серед яких відсутня заява в порядку ст. 283 КАСУ, а також те, що така заява не є по своїй суті позовною заявою, суд не приймає до уваги з огляду на наступне.

Серед визначених у ч.2 ст.3 Закону України "Про судовий збір" заяв (в тому числі і позовних) та скарг, за подання яких судовий збір не справляється, відсутня заява податкового органу про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків. Крім того, податкові органи не належать до суб`єктів, визначених у ст.5 Закону України "Про судовий збір", звільнених від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, умовою реалізації права податкового органу на подання до суду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, у порядку, встановленому статтею 283 Кодексу адміністративного судочинства України, є долучення до такої заяви документу про сплату судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24.01.2019 року по справі № 640/18757/18 (касаційне провадження №К/9901/1712/19).

Суд не приймає посилання заявника на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11.12.2018 року у справі № 826/4553/17 та у постанові від 03.04.2018 р. по справі №808/3490/17, як на підставу для несплати судового збору за подання даної заяви, оскільки наведений у даних постановах висновок стосується не заяви, а подання органу ДФС, поданого в порядку ст. 183-3 КАС України в редакції, чинній до 15.12.2017 року, тоді, як у даному випадку Головним управлінням ДПС у Харківській області подано до суду заяву в порядку ст. 283 КАС України в редакції, чинній з 15.12.2017 року.

Відповідно ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.10 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною 3 ст.283 Кодексу адміністративного судочинства передбачено, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Враховуючи те, що заявником не сплачено судовий збір за подання заяви в порядку ст.283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити заяву без руху та надати час для усунення недоліків.

Положеннями ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана суб`єктом владних повноважень, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено на 2020 рік розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в місячному розмірі з 1 січня - 2102,00 грн., таким чином за звернення до адміністративного суду з заявою в даному випадку ставка судового збору становить 2102,00 грн.

Отже, для усунення недоліків поданої заяви заявнику слід надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в сумі 2102,00 грн. за вимогу немайнового характеру.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 283 КАС України, провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви, зокрема, підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків. Заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

У відповідності до пункту 94.6 статті 94 Податкового кодексу України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків, яке надсилається: платнику податків з вимогою тимчасово зупинити відчуження його майна; іншим особам, у володінні, розпорядженні або користуванні яких перебуває майно такого платника податків, з вимогою тимчасово зупинити його відчуження. Арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду. Звільнення коштів з-під арешту банк або інша фінансова установа здійснює за рішенням суду.

Адміністративний арешт майна платника податків є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом. Арешт майна може бути застосовано у разі, якщо платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу (пункт 94.1, підпункт 94.2.3. пункту 94.2 статті 94 Податкового кодексу України).

З правового аналізу викладених законодавчих норм слідує, що обставинами, які зумовлюють звернення до суду з відповідною заявою, є обставини, за яких застосовується арешт майна платника податків, а рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) про застосування адміністративного арешту майна платника податків - є підставою для звернення до суду.

Як встановлено судом та вбачається з доданих до заяви документів, обставини, які зумовили звернення заявника до суду з даною заявою, є відмова відповідача, 02.03.2020 від проведення фактичної перевірки, призначеної наказом від 27.02.2020 №1246 та від допуску посадових осіб контролюючого органу до проведення фактичної перевірки, внаслідок чого був складений акт про відмову допуску до проведення перевірки від 02.03.2020 р. №1279/20-40-05-10-09/ НОМЕР_1 .

Тобто, відповідно до приписів частини другої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України граничним строком подання заяви про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків є 03.03.2020, натомість, позов надійшов до суду 16.03.2020 о 15 год. 51 хв. (відповідно до відмітки діловодства суду).

Крім того, слід зазначити, що згідно частин першої та другої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, встановлений частиною другою статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, позивачу необхідно звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із вказаною заявою, зазначивши обґрунтовані причини поважності його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу на максимально короткі строки, що встановлені ст.283 Кодексу адміністративного судочинства, що також впливає на можливість швидкого реагування, у даному випадку, для усунення недоліків заяви та виконання вимог суду. При цьому, суд також враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Белет проти Франції», відповідно до яких стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, у тому числі процесуальні заборони й обмеження, які полягають у тому, щоб судовий процес не перетворився на безладний рух. Разом з тим суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

Враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Таким чином, усуваючи недоліки заяви заявнику необхідно надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37999628, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача НОМЕР_2, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - "*;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд", а також заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску в строк до 11 год. 00 хв. 17.03.2020 року.

Керуючись статтями 160,161,169,248,256,283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву Головного управління ДПС у Харківській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна в порядку ст. 283 КАСУ - залишити без руху.

Встановити заявнику термін - до 11:00 год. 17.03.2020 р., для усунення недоліків заяви шляхом надання до суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн., а також заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вимог суду в установлений строк, тягне за собою повернення заяви та доданих до неї документів.

Копію ухвали невідкладно надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А. Волошин