Справа № 540/194/20
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2020-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/194/20
Херсонський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем" до Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем" (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Державної податкової служби України (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної податкової служби України від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014 щодо відмови в реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язати відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5 на суму 398333,52 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 24.09.2019 р. ТОВ "Оріон Систем" відповідно до приписів п.201.10 ст.201 ПК України склало податкову накладну № 5, яку направило 11.10.2019 р. для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно отриманої квитанції 11.10.2019 р. податкову накладну прийнято, але реєстрацію зупинено у зв`язку з тим, що податкова накладна відповідає вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податків, та запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивачем було направлено на адресу ДПС України 22.10.2019 р. пояснення та копії документів, однак 30.10.2019 р. комісією ДПС України прийнято рішення № 1318498/40095014 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 з мотивів ненадання платником податків первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні. Вважає таке рішення протиправним, так як відповідачу надано всі документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Ухвалою від 29.01.2020 р. у справі відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання на 26.02.2020 р. на 10:00 год.

Ухвалою від 26.02.2020 р. відкладено розгляд справи на 13.03.2020 р. на 11:00 год.

13.03.2020 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову, так як комісія ДПС України при прийнятті оскаржуваного рішення діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений податковим законодавством. Так, у зв`язку з наявною податковою інформацією ТОВ "Оріон Систем" визначено таким, що відповідає критеріям ризиковості платника та відомості про нього внесено до Журналу ризикових платників. Таким чином з метою недопущення ймовірних втрат бюджету та використання підприємства у схемах незаконного формування податкового кредиту іншим підприємствам податкові накладні, що складені позивачем та направлені на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, підлягають моніторингу. 11.10.2019 р. позивачем направлено до Єдиного реєстру податкових накладних для реєстрації податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5. Реєстрація податкової накладної була зупинена відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України. Підставами зупинення реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 стало те, що податкова накладна відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податків. Позивачем по зупиненій реєстрації податкової накладної надано документи, які недостатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, а тому відповідач відмовив в її реєстрації.

13.03.2020 р. від представника позивача надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження без його участі.

Частиною 3 статті 194 КАС України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача повторно не з`явився в судове засідання, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового розгляду справи, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень.

Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п.п.1, 2 ч.3 ст.205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (ч.9 ст.205 КАС України).

Оскільки від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, а представник відповідача повторно не з`явився в судове засідання, про причини неявки суд не повідомив, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 23.09.2019 р. між ТОВ "Туль-Чікен" (замовник) та ТОВ "Оріон Систем" (підрядник) укладено договір підряду № 23/09-1, відповідно до якого замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання зі своїх матеріалів та матеріалів замовника, своїми та залученими силами та засобами виконати та здати у встановлений строк роботи з виготовлення і монтажу арочної оболонки із рулонної сталі, відповідно до проектної документації, технічного завдання, наданих замовником, та відповідно до кошторисної документації узгодженої сторонами.

Згідно п.2.1 договору вартість робіт за цим договором складає 1991667 грн.

Пунктом 2.3.1 договору передбачено, що замовник перераховує підряднику авансовий платіж у розмірі 80 % від загальної вартості робіт, визначених у п.2.1 договору, у наступному порядку: протягом 3 робочих днів з дати підписання договору - 20 % від загальної вартості робіт, визначеної у п.2.1 договору; протягом 3 робочих днів з дати початку робіт на будівельному майданчику (підписання акту приймання-передачі будівельного майданчику), або поставки матеріалу на будівельний майданчик, замовник перераховує підряднику платіж у розмірі 10 % від загальної вартості робіт, визначеної у п.2.1 договору; протягом доби з дати постачання рулонної оцинкованої сталі на будівельний майданчик, замовник перераховує 40 % від загальної вартості робіт, визначеної у п.2.1 договору; протягом 3 робочих днів після монтажу арочної оболонки на 50 % готовності, замовник перераховує підряднику 10 % від загальної вартості робіт, визначеної у п.2.1 договору; подальші розрахунки замовник проводить протягом 3 робочих днів після підписання сторонами кожного акту приймання-передачі виконаних робіт.

23.09.2019 р. ТОВ "Оріон Систем" виставило ТОВ "Туль-Чікен" рахунок на оплату № 16 на суму 398333,52 грн., у тому числі ПДВ - 66388,92 грн.

24.09.2019 р. на рахунок позивача від замовника надійшли кошти у сумі 398333,52 грн., що підтверджується банківською випискою з рахунку ТОВ "Оріон Систем".

24.09.2019 р. позивачем виписано податкову накладну № 5 на суму 398333,52 грн., у тому числі ПДВ - 66388,92 грн., яку направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 11.10.2019 р.

Згідно отриманої квитанції від 11.10.2019 р. реєстраційний номер про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5 прийнято, але її реєстрацію зупинено.

Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної вказано те, що відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК від 24.09.2019 р. № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. При цьому запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

22.10.2019 р. ТОВ "Оріон Систем" направило до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, № 4.

Комісією ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, 30.10.2019 р. прийнято рішення № 1318498/40095014 про відмову у реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підставою для відмови в реєстрації податкової накладної зазначено "неподання платником податку копій документів - первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні".

08.11.2019 р. позивачем до ДПС України було подано скаргу на вказане рішення, у прийнятті якої згідно квитанції № 2 відмовлено.

Вважаючи таке рішення відповідача протиправним, позивач звернувся з позовною заявою до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно пп."а", "б" п.185.1 ст.185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно приписів норми п.187.1 ст.187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів, що передбачено п.188.1 ст.188 ПК України.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246), згідно п.2 якого податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі ПК України) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. № 117 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 117), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних

Згідно п.5 Порядку № 117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

При цьому, відповідно до п.10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації (п.12. Порядку № 117).

Пунктом 13 Порядку № 117 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Як встановлено судом, податкова накладна від 24.09.2019 р. № 5 зупинена з підстав відповідності вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідно до пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, встановлених листом ДФС України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 р., комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Як вбачається з вищевикладеного, контролюючим органом, як підставу зупинення податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5, вказано загальний пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, який, в свою чергу, містить 7 самостійних підпунктів, які можуть слугувати підставою для зупинення реєстрації податкової накладної. Крім того, суд звертає увагу, що вказані підстави пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку за своєю суттю досить різняться, що, як результат, впливає на можливість платника податку конкретно визначитись із документами та поясненням, які необхідно надати для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Тобто, в залежності від конкретизації підстави зупинення реєстрації податкової накладної, платник податку чітко розуміє які пояснення чи документи є необхідними для спростування того чи іншого критерію і, як результат, здійснення реєстрації податкової накладної.

Проте, квитанція, якою зупинено реєстрацію податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5, не містить чіткого посилання на підставу зупинення реєстрації податкової накладної, що ускладнює можливість надання позивачем необхідних пояснень чи документів. Фактично, позивач був позбавлений можливості зрозуміти, який саме критерій був застосований до нього при прийнятті рішення про зупинення реєстрації податкової накладної. Суд зазначає, що приймаючи рішення про зупинення реєстрації податкової накладної, відповідач був зобов`язаний у квитанції чітко вказати конкретний вид критерію, який встановлений Критеріями ризиковості платника податків. У зв`язку з тим, що відповідач не вказав чітку підставу зупинення податкової накладної, позивач змушений був надати документи та пояснення на власний розсуд.

Зокрема, згідно повідомлення від 22.10.2019 р. № 4 позивачем було направлено пояснення щодо взаємовідносин з ТОВ "Туль-Чікен" та копії документів: договору підряду від 23.09.2019 р. № 23/09-1, виписки по банківському рахунку, платіжного доручення від 24.09.2019 р. № 9523, рахунку на оплату від 23.09.2019 р. 16, штатний розпис, договір купівлі-продажу майна, оборотно-сальдові відомості по рахунку 361, 6811.

В той же час, рішення комісії ДПС України від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014 відмолено в реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно п.14 Порядку № 117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Відповідно до положень п.п.15, 16 Порядку № 117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів (п.18 Порядку № 117).

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС) (п.19 Порядку № 117).

Відповідно до п.п.20, 21 Порядку № 117 зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Суд зазначає, що підставою для відмови у реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 вказано "ненадання платником податку копій документів - первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні".

При цьому, відповідачем не підкреслено, які саме документи не надано.

В даному випадку згідно умов договору підряду від 23.09.2019 р. № 23/09-1 позивачем було отримано передплату у розмірі 398333,52 грн. і за правилом першої події складено податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5. Разом з поясненнями ТОВ "Оріон Систем" надано всі документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про протиправність рішення комісії ДПС України від 24.09.2019 р. № 1318498/40095014 про відмову у реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5 в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Згідно ч.3 ст.245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Враховуючи, що судом встановлено відсутність у комісії ДПС України правових підстав для відмови у реєстрації податкової накладної шляхом прийняття відповідного рішення, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушеного прав позивача є зобов`язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5.

Задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5 є дотриманням судом гарантій на те, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, будуть відновлені.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ТОВ "Оріон Систем" підлягає задоволенню, оскільки оскаржуване рішення про відмову у реєстрації податкової накладної прийняте із порушенням норм чинного законодавства.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позовну заяву ТОВ "Оріон Систем" такою, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Приписами ч.1 ст.139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд за результатами справи задовольнив позовні вимоги ТОВ "Оріон Систем" у повному обсязі, то сплачений позивачем судовий збір у сумі 2102 грн. підлягає стягненню на його користь з ДПС України за рахунок її бюджетних асигнувань.

Що стосується вимоги позивача про стягнення витрат на правничу допомогу у розмірі 7567,20 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Аналіз наведених правових норм свідчить, що документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, відноситься до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 р. у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 р. у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 р. у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 р. у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 р. у справі № 826/1216/16.

Позивачем на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу у сумі 7567,20 грн. надано:

- договір про надання правничої допомоги від 21.01.2020 р. № 21/01-03, укладеного з адвокатським об`єднанням "Консул", предметом якого є надання позивачу правової допомоги по підготовці матеріалів, представництву і захисту інтересів позивача в Херсонському окружному адміністративному суді по справі за позовом ТОВ "Оріон Систем" до ДПС України про скасування рішення від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014 та зобов`язання зареєструвати податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5;

- додаток № 1 до договору - розрахунок вартості послуг правничої допомоги, відповідно до якого вартість послуг склала 7567,20 грн., а саме: вивчення матеріалів справи, аналіз судової практики з даної категорії справ - 1681,60 грн. (2 год. х 840,80 грн.); підготовка та подання до суду процесуальних документів (позовна заява, відповідь на відзив) - 5044,80 грн. (6 год. х 840,80 грн.); засвідчення копій документів, виготовлення копій документів - 420,40 грн. (0,5 год. х 840,80 грн.), представництво інтересів замовника в місцевому суді - 420,40 грн. (0,5 год. х 840,80 грн.);

- платіжне доручення від 22.01.2020 р. № 57 про сплату ТОВ "Оріон Систем" 7567,20 грн. АО "Консул" за правничу допомогу згідно договору про надання правничої допомоги від 21.01.2020 р. № 21/01-03;

- акт здавання-приймання виконаних робіт від 28.02.2020 р. на суму 7567,20 грн., з яких: вивчення матеріалів справи та збір доказів у зв`язку з прийняттям рішення від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014, аналіз норм матеріального права та судової практики з даної категорії - 1681,60 грн. (2 год. х 840,80 грн.); підготовка та подання до суду позовної заяви про скасування рішення від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014 про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - 5044,80 грн. (6 год. х 840,80 грн.); виготовлення та засвідчення копій документів - 420,40 грн. (0,5 год. х 840,80 грн.); представництво інтересів клієнта в місцевому суді - 420,40 грн. (0,5 год. х 840,40 грн.).

Проаналізувавши надані представником позивача на підтвердження витрат на правничу допомогу докази, суд вважає, що вимога позивача про стягнення на його користь витрат на правову допомогу підлягає частковому задоволенню.

Так, до загальної суми витрат позивачем включено 420,40 грн. за представництво інтересів клієнта в місцевому суді, однак справу розглянуто в письмовому провадженні і жодного судового засідання не проводилося, а тому ці витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Крім того, враховуючи те, що справа не є складною, не потребує значного часу для підготовки та складання позовної заяви, враховуючи ідентичність змісту позовних вимог вже розглянутим Херсонським окружним адміністративним судом справ за участю адвоката Сонько В.В., в тому числі і стосовно ТОВ "Оріон Систем", суд вважає за можливе зменшити розмір витрат на правничу допомогу з вивчення матеріалів справи та збору доказів, аналізу норм матеріального права та судової практики (1681,60 грн.), з підготовки та подання до суду позовної заяви (5044,80 грн.) із загальної вартості 6726,40 (1681,60 грн. + 5044,80 грн.) до 3363,20 грн.

При цьому суд також виходить з того, що у розрахунку вартості послуг з правничої допомоги, який є додатком № 1 до договору, сума витрат на підготовку та подання до суду процесуальних документів у розмірі 5044,80 грн. із зазначенням витрачених 6 год., включає позовну заяву та відповідь на відзив, а поданий до суду акт здавання-приймання виконаних робіт від 28.02.2020 р. містить ту ж суму (5044,80 грн.) та ту ж кількість годин (6 год.), однак зазначено лише підготовка та подання до суду позовної заяви.

Тобто, розрахунок і акт, за наявності однієї і тієї ж суми та витрачених годин, містять розбіжності у кількості поданих процесуальних документів. В той же час представником позивача відповідь на відзив не подавалася.

Враховуючи вищевикладене, на користь ТОВ "Оріон Систем" підлягають стягненню з відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 3783,60 грн. (3363,20 грн. + 420,40 грн.).

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем" (73035, м.Херсон, вул.10 Східна, 39, ) до Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної податкової служби України від 30.10.2019 р. № 1318498/40095014 про реєстрацію або про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.09.2019 р. № 5.

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24.09.2019 р. № 5, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем".

Стягнути з Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем" (73035, м.Херсон, вул.10 Східна, 39, ) судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.

Стягнути з Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оріон Систем" (73035, м.Херсон, вул.10 Східна, 39, ) витрати на правничу допомогу у розмірі 3783 (три тисячі сімсот вісімдесят три) грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.І. Бездрабко

кат. 111010000