Справа № 240/374/19
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/374/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Лавренчук Ольга Володимирівна

Суддя-доповідач - Совгира Д. І.

10 березня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Франовської К.С. Кузьменко Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року (повний текст якого складено у м. Житомир) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог - Житомирська обласна державна адміністрація про визнання протиправними та скасування рішень №365 від 13.09.2018 та №150 від 12.09.2018,

В С Т А Н О В И В :

25 січня 2019 року до Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Радомишльської міської ради Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Житомирська обласна державна адміністрація, про визнання протиправними та скасування рішень №365 від 13 вересня 2018 року та №150 від 12 вересня 2018 року.

Підставою звернення до суду з позовом слугували протиправні, на думку позивача, дії відповідача щодо перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 30 березня 2019 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2019 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 30 березня 2019 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 липня 2019 року у справі №240/374/19 скасовано та направлено справу №240/374/19 на новий розгляд до Житомирського окружного адміністративного суду.

За наслідками нового розгляду справи Житомирським окружним адміністративним судом прийнято рішення від 13 грудня 2019 року, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

21.02.2020 до суду надійшов відзив відповідача на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому він заперечує проти доводів апеляційної скарги та просить суд залишити рішення суду першої інстанції без змін.

До початку судового засідання у справі на електронну адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 (вх. №797/20), в якій вона повідомляє суд про неможливість з`явитись у судове засідання, призначене на 10.03.2020 о 10:15 год.,та просить суд розглянути справу без її участі.

10.03.2020 до суду надійшла заява (вх.№5881/20) від представника відповідача, у якій він просить суд розглянути справу без його участі.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. На підставі п.2 ч.1 ст.311 КАС України колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Колегією суддів встановлено, що розпорядженням голови Житомирської обласної державної адміністрації №140 від 20 травня 2016 "Про перейменування топонімічних об`єктів та демонтаж пам`ятників та пам`ятних знаків у Житомирській області", на виконання статей 6, 39, 41, частини 2, 3 розділу VII Закону України "Про місцеві державні адміністрації", підпункту 5 пункту 2 статті 7 Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", враховуючи пропозиції громадськості, рекомендації Українського інституту національної пам`яті та обласної комісії з топоніміки перейменовано топонімічні об`єкти у населених пунктах Житомирської області без зміни нумерації будівель згідно з додатком 1.

Як вбачається з витягу із додатку 1 до розпорядження голови обласної державної адміністрації №140 від 20 травня 2016 року, вул. Котовського у м. Радомишль перейменовано на вул. Отамана Мордалевича у м. Радомишль.

Відповідно до «Інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення" розміщеного в мережі «Інтернет»: "26 липня 2018 року о 16-00 у залі засідань Радомишльської міської ради будуть проводитись громадські слухання по розгляду заяви мешканців вулиці Отамана Мордалевича, стосовно перейменування її на вулицю Вокзальна. Запрошуємо всіх бажаючих прийняти участь в обговоренні даного питання".

Згідно з протоколом громадських слухань від 26 липня 2018 року у порядку денному зазначено розгляд питання перейменування назви вулиця Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну. Присутні: члени топонімічної комісії Радомишльської міської ради, жителі вулиці Отамана Мордалевича, депутати міської ради, активісти, міський голова. За перейменування вулиці голосували: за перейменування - 17, проти перейменування - 4, утримались - 0.

Встановлено, що відповідно до статті 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР), розглянувши звернення жителів вулиці Отамана Мордалевича, враховуючи результати громадських слухань, виконавчий комітет Радомишльської міської ради 12 вересня 2018 року прийняв рішення №150 "Про перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну".

На дев`ятій сесії VІІ скликання Радомишльської міської ради прийнято рішення від 13 вересня 2018 року №365 "Про перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну міста Радомишля".

Згідно з частиною 3 статті 24 Закону №280/97-ВР органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради України і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

9 квітня 2015 року Верховною Радою України прийнято Закон України №317-VIII "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" (далі - Закон №317-VIII), яким, зокрема, засуджено комуністичний та націонал-соціалістичний (нацистський) тоталітарні режими в Україні, визначено правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлено порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.

Строки та повноваження органів і посадових осіб місцевого самоврядування місцевих державних адміністрацій щодо здійснення в установленому порядку перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів, інших об`єктів топоніміки населених пунктів, а також інших географічних об`єктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму встановлено пунктом 6 статті 7 Прикінцеві та перехідні положення Закону №317-VIII.

Згідно з пунктом 6 статті 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку, зокрема, перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об`єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об`єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

У разі якщо протягом шестимісячного строку сільською, селищною, міською радою в установленому Законом порядку не прийнято рішення про перейменування об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму та не здійснено демонтаж пам`ятників, пам`ятних знаків, тощо таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту.

Відповідно до положень Закону №317-VIII, сільським, селищним, міським радам населених пунктів надався час до 21 лютого 2016 року для здійснення перейменування топонімічних об`єктів, зображень, пам`ятників, пам`ятних знаків тощо які згідно із зазначеним Законом мали бути ліквідовані, як символи комуністичного тоталітарного режиму.

Разом з тим згідно з пунктом 6 статті 7 "Прикінцеві та перехідні положення" Закону, якщо протягом трьохмісячного строку сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму та не здійснено демонтаж пам`ятників, пам`ятних знаків, тощо таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження).

Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку наданого головам сільської, селищної, міської ради. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.

Згідно з статтею 6 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" голова місцевої державної адміністрації в межах своїх повноважень видає розпорядження, яке є обов`язковим для виконання на відповідній території всіма органами, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами та громадянами.

Отже, на виконання зазначених положень Закону №317-VIII, головою Житомирської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження №140 від 20 травня 2016 "Про перейменування топонімічних об`єктів та демонтаж пам`ятників та пам`ятних знаків у Житомирській області". Згідно витягу із додатку 1 до розпорядження голови обласної державної адміністрації №140 від 20 травня 2016 року, вул. Котовського у м. Радомишль перейменовано на вул. Отамана Мордалевича у м. Радомишль.

Відтак, Розпорядження №140 від 20.05.2016 прийнято у строки, встановлені Законом №317-VIIІ, вичерпало свою дію, а тому посилання позивача на наявність вказаного розпорядження в обґрунтування неправомірності дій відповідача є безпідставним та не ґрунтується на нормах чинного законодавства.

При цьому, органи місцевого самоврядування не позбавлені повноважень перейменовувати топонімічні об`єкти в населених пунктах, шляхом голосування на сесіях місцевих рад.

Зокрема статтею 2 Закону №280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і Законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтерес територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону №280/97-ВР громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.

Статтею 25 Закону №280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Пунктом 41 частини 1 статті 26 Закону №280/97-ВР встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах порядку, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до статті 37 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 1) підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку межах повноважень, визначених законом.

Тобто, законом встановлено, що виконавчий комітет міської ради має право внести на розгляд ради питання про перейменування вулиці, а прийняття рішення стосовно цього питання відбувається виключно на пленарному засіданні міської ради.

Підстави та порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначено Законом № 4865-VI.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 8 Закону № 4865-VI сільські, селищні, міські ради присвоюють імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності: юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Відповідно до частини п`ятої статті 3 Закону № 4865-VI Кабінет Міністрів України затвердив Порядок № 989, який визначає механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

За змістом пункту 1 Порядку № 989, його дія поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону № 4865-VI.

Таким суб`єктом подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам відповідно до пункту 7 частиною першою статті 7 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" є сільський, селищний, міський голова.

Відповідно до пункту 2 Порядку №989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Згідно з пунктом 3 Порядку №989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет- конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Пунктом 4 Порядку №989 визначено, що громадське обговорення передбачає: оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення; опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень); узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

Відповідно до пункту 5 Порядку №989 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Згідно з пунктом 6 Порядку №989 пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.

З наявних у матеріалах справи доказів встановлено, що на офіційному сайті Радомишльської міської ради за веб адресою: https://radmr.gov.ua/news// було розміщено "Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення" наступного змісту: "26 липня 2018 року о 16-00 у залі засідань Радомишльської міської ради будуть проводитись громадські слухання по розгляду заяви мешканців вулиці Отамана Мордалевича, стосовно перейменування її на вулицю Вокзальна. Запрошуємо всіх бажаючих прийняти участь в обговоренні даного питання".

Крім того, у матеріалах справи міститься Протокол громадських слухань від 26 липня 2018 року у порядку денного якого зазначено розгляд питання перейменування назви вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальна у м. Радомишль. Присутні: члени топонімічної комісії Радомишльської міської ради, жителі вул. Отамана Мордалевича, депутати міської ради, активісти, міський голова. За перейменування вулиці голосували: за перейменування -17. проти перейменування - 4, утримались 0.

Під час громадських слухань вирішено: звернутись з роз`ясненням до Житомирської обласної державної адміністрації щодо можливого перейменування вулиці Отамана Мордалевича (раніше вулиця Котовського) на запропоновану вулицю Вокзальну; рекомендувати виконавчому комітету підготувати і внести на розгляд міської ради питання щодо перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальна, яка розташована на території Радомишльської міської ради.

Як вбачається з відповіді Житомирської обласної державної адміністрації від 28 серпня 2018 року, звернення стосовно перейменованої вулиці розглянуто, зазначено: "Враховуючи звернення громадян про перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну та зважаючи на те, що вирішення даного питання належить виключно до компетенції органів місцевого самоврядування, міська рада має право винести дане питання на обговорення громадськості з подальшим прийняттям відповідного рішення".

На дев`ятій сесії VII скликання Радомишльської міської ради прийнято рішення №365 від 13 вересня 2018 року "Про перейменування вулиці Отамана Мордалевича та вулицю Вокзальну м. Радомишля".

Отже, з обставин справи встановлено, що оголошення про проведення громадських слухань було опубліковано своєчасно, члени територіальної громади, зокрема і позивач, не були обмежені у свої правах вносити пропозиції стосовно перейменування вулиці та бути присутніми на громадському обговоренні, подавати запити на інформацію, бути на прийомі у посадових осіб органів місцевого самоврядування, збирати підписи в підтримку своєї пропозиції щодо нової назви вулиці.

Крім того, позивачем не зазначено, які негативні юридичні наслідки мали місце через проведення громадського обговорення щодо перейменування вулиці Отамана Мордалевича на АДРЕСА_1 Вокзальна 26 липня 2018 року, враховуючи відсутність жодного звернення протягом вказаного в оголошенні періоду від мешканців вулиці Отамана Мордалевича з пропозиціями або зауваженнями.

Варто також зазначити, що матеріали справи не містять жодних доказів щодо намірів участі позивача у таких обговореннях до часу прийняття відповідачем оскаржуваних рішень, оскільки протягом часу громадського обговорення і до часу прийняття оскаржуваних рішень, як від позивача, так і від мешканців вулиці Отамана Мордалевича не надходило жодних пропозицій чи зауважень.

Щодо дотримання відповідачем пункту 4 Порядку №989, судом встановлено, що інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення, згідно підпункту 1 пункту 4 Порядку №989 містило відомості про: найменування організатора громадського обговорення, оскільки було оприлюднене на офіційній інтернет сторінці Радомишльської міської ради; найменування вулиці якій пропонується присвоїти назву; назву, що пропонується присвоїти вулиці, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння назви - жителі вулиці; місце, час проведення заходів з громадського обговорення.

Інформаційне повідомлення не містить поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); та щодо отримання консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення.

Стосовно відсутності поштової адреси та адреси електронної пошти, номера телефону щодо отримання консультації з питання, що винесено на громадське обговорення у повідомленні, то на сайті відповідача, де було оприлюднено повідомлення про проведення громадських обговорень, міститься розділ контакти у якому зазначається необхідна інформація.

Отже, недоліки, що має інформаційне повідомлення від 05.07.2018 не є суттєвими та не можуть бути самі по собі підставою для скасування рішення про перейменування вулиці.

Аналізуючи ці та всі інші доводи позивача щодо допущених, на її думку, процедурних порушень при прийнятті спірних рішень, апеляційний суд зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення.

Наведені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 та відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України є обов`язковими для врахування колегією суддів при розгляді цієї справи,

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що при прийнятті рішення Радомишльської міської ради від 13 вересня 2018 року №365 "Про перейменування вулиці Отамана Мордалевича на вулицю Вокзальну міста Радомишля" відповідач діяв правомірно, у порядку, визначеному чинним законодавством України.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Совгира Д. І.

Судді Франовська К.С. Кузьменко Л.В.