Справа № 160/2973/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 березня 2020 року Справа №160/2973/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., перевіривши матеріали заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2020 року о 10 год. 30 хв. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , у якому заявник просить суд підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Заява отримана головуючим суддею Неклеса О.М. 17 березня 2020 року о 11 год. 40 хв.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.03.2020 заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) залишено без руху із встановленим заявнику строком для усунення недоліків заяви до 16 год. 50 хв. 17 березня 2020 року шляхом надання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн., сплаченого на реквізити: отримувач: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код за , рахунок отримувача UA4004008, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

На виконання вимог зазначеної ухвали заявником 17.03.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надано клопотання, в якому останній просить мовою оригіналу «відстрочити ГУ ДПС у Дніпропетровській області сплату судового збору за подання позовної заяви про застосування арешту рахунків Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до прийняття рішення по справі».

Клопотання обґрунтовано тим, що сплата проводиться Казначейством України, платіжне доручення на сплату судового збору було сформовано 16.03.2020, буде сплачено 17.03.2020 року, оскільки знаходиться в електронній черзі на сплату, отримати електронний документ про сплату можна буде 18.03.2020р.

Розглянувши наведене клопотання суд зазначає, що для звернення до суду в порядку цивільного, господарського та адміністративного судочинства обов`язковою умовою є сплата судового збору, що передбачено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказана норма дає підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява №70297/01) та Верховного Суду України, викладеними в його ухвалі від 28 вересня 2015 року у справі №21-5496а15.

Невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення за судовим захистом.

Посилання заявника на те, що платіжне доручення на сплату судового збору знаходиться в електронній черзі на сплату не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Крім того, як вбачається зі змісту поданого клопотання заявник просить відстрочити ГУ ДПС у Дніпропетровській області сплату судового збору за подання позовної заяви про застосування арешту рахунків Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до прийняття рішення по справі.

Однак, суд звертає увагу, що предметом даної справи є підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

На підставі вищевикладеного клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Таким чином, станом на 16 год. 50 хв. 17.03.2020 року заявник не виконав вимоги ухвали суду від 17.03.2020 року.

Частиною третьою статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Керуючись статтями 248, 256, 283 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, - повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення заяви разом із матеріалами заяви невідкладно направити на адресу заявника.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст.ст.293, 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується в апеляційному порядку через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.03.2020р.

Суддя О.М. Неклеса