Справа № 120/819/20-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про відкриття провадження у адміністративній справі

м. Вінниця

17 березня 2020 р. Справа № 120/819/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс М.Б., перевіривши матеріали

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 )

про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 . У позовній заяві позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та не виплати грошового забезпечення за невикористані календарні дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 2015 2018 рік;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити грошове забезпечення за невикористані календарні дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 2015 2018 рік.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є учасником бойових дій з 18 лютого 2015 року. 29 серпня 2018 року наказом командира військової частини НОМЕР_2 № 181 позивача звільнено з військової служби у запас за пп. «к» п. 2 ч. 5 ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Позивач звернувся до відповідача із заявою, щодо виплати компенсації за невикористані дні соціальної додаткової відпустки передбачені Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 № 2011-ХІІ за період з 2015 по 2018 рік.

Відповідач листом від 27.01.2020 № 127 відмовив у виплаті грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки.

Не погоджуючись із відмовою, ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом.

Ухвалою від 27.02.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви.

16.03.2020 до суду надійшла заява про усунення, вказаних в ухвалі від 27.02.2020, недоліків.

З урахуванням заяви про усунення недоліків позовної заяви, позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України та підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду. Підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі не встановлено.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі.

Пунктом 4 ч. 9 ст. 171 КАС України регламентовано, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Позивач просить розгляд справи здійснювати в судовому засіданні з викликом сторін.

Розглядаючи клопотання позивача, суд керується такими мотивами.

Переданий позивачем на розгляд суду спір не належить до числа тих, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 1 ч. 6 ст. 12 КАС України передбачено, що справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частинами 5, 6 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, однією із підстав для відмови у задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін є належність справи до категорії незначної складності, а також можливість суду забезпечити повне та всебічне встановлення обставин у такій справі без проведення судового засідання.

Водночас, при вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, доводи особи яка заявляє клопотання є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування у справі незначної складності надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Як передбачено пунктом 8 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є у тому числі типові справи.

Правовідносини, що тотожні за своїм характером із тими, спір у яких виник між сторонами, були предметом оцінки Верховного Суду в зразковій справі № Пз/9901/4/19 (620/4218/18).

Так у рішенні Верховного Суду від 16.05.2019 (справа № Пз/9901/4/19 (620/4218/18) зазначено, що висновки Верховного Суду у цій зразковій справі підлягають застосуванню в адміністративних справах щодо звернення до суду осіб, звільнених з військової служби, яким було відмовлено у виплаті грошової компенсації при звільнені за невикористані календарні дні додаткової відпустки, передбаченої пунктом 12 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» в період визначений підпунктами 17-18 статті 10-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Як встановлено, у цій адміністративній справі, як і в зразковій справі № Пз/9901/4/19 (620/4218/18) відповідачем є суб`єкт владних повноважень військова частина, на якій позивач перебував на забезпечені, спір винник із аналогічних підстав, спірні правовідносини в обох випадках регулюються одними нормами права, а позивачем у справі заявлено аналогічні вимоги.

Враховуючи зазначене, адміністративна справа яка розглядається (№ 120/3593/19-а) є типовою справою оскільки відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 291 КАС України при ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи.

Відтак, враховуючи, що Верховним Судом з метою забезпечення однакового застосування норм матеріального права у правовідносинах які тотожні спірним прийнято рішення у зразковій справі, суд доходить висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) вказує на те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Відтак, зважаючи на те, що ця адміністративна справа володіє ознаками типової справи, та беручи до уваги правову оцінку всіх суттєвих елементів спору надану Верховним Судом у зразковій справі № Пз/9901/4/19 (620/4218/18), суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За таких обставин, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Відтак, враховуючи категорію цієї справи та беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, доходжу висновку про наявність підстав для її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Керуючись ст. 12, 160, 171, 248, 256, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

2. Розгляд справи здійснюватиметься суддею Богоносом Михайлом Богдановичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

3. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку ст. 162 КАС України

4. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України.

5. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України.

6. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

7. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи.

8. Копію позовної заяви з додатками направити відповідачу.

9. Повідомити, що учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею (ст. 256 КАС України) та оскарженню не підлягає.

Суддя Богоніс Михайло Богданович