Справа № 360/5077/19
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

05 березня 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/5077/19

Луганський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Пляшкової К.О.,

за участю

секретаря судового засідання Моспанюк Є.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників

позивача Єфременка В.М. (ордер від 16.01.2020 серії ЛГ № 021968),

відповідача Матусевича Р.М. (довіреність від 17.05.2019 № 3205/111/28/05-19, порядок здійснення представництва),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 02 грудня 2019 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Луганській області (далі - відповідач, ГУ НП в Луганській області), в якому позивач просить:

1) визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 04.11.2019 № 2878 «Про покарання старшого слідчого СУ ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 »;

2) визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 04.11.2019 № 1075 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 ;

3) поновити позивача на посаді старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області з 04.11.2019;

4) стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту фактичного звільнення з 05.11.2019 по час прийняття судового рішення про поновлення на роботі.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з 05.08.2007 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ України, з 07.11.2015 по 04.11.2019 - в Національній поліції України на посаді старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області.

За весь період проходження служби в Національній поліції, позивач сумлінно ніс службу, відповідально та дисципліновано виконував свої посадові обов`язки, дотримувався норм законодавства України, безпосередньо брав участь в Антитерористичній операції та Операції об`єднаних сил, забезпеченні їх проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районах проведення Антитерористичній операції та Операції об`єднаних сил на території Луганської області, набув статусу учасника бойових дій.

Наказами від 04.11.2019 № 2878 та від 04.11.2019 № 1075 о/с позивача покарано та звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 04.11.2019.

Позивач вважає такі накази протиправними, такими, що суперечать положенням законодавства України та порушують його права, тому підлягають скасуванню. Позивач зазначає, що неухильно дотримувався законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність в поліції, не порушував службової дисципліни, не допускав невиконання чи неналежного виконання службових обов`язків поліцейського, не вчиняв дій, що підривають авторитет поліції, тобто не скоював дисциплінарного проступку, за яке його притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Також позивач вважає, що службові особи ГУ НП в Луганській області порушили порядок проведення службового розслідування по збиранню, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського: до складу комісії не включені представники громадськості; розгляд справи не здійснений у відкритому засіданні, позивач не запрошений на засідання комісії та не брав участь у ньому; позивача не ознайомили з матеріалами службового розслідування, незважаючи на його звернення про ознайомлення з матеріалами службового розслідування; порушено право на захист, що полягає в ненаданні позивачу можливості надавати докази правомірності своїх дій та матеріалів, що стосуються досліджуваних обставин, ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування, робити їх копії, подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, користуватися правничою допомогою.

Дисциплінарна комісія при визначенні виду стягнення не врахувала характер проступку, обставини, за яких його вчинено, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують покарання, попередню правомірну поведінку поліцейського, відсутність у нього дисциплінарних стягнень, його сумлінне ставлення до служби, відомості, що позитивно характеризують позивача.

До позивача застосований вид дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції, який не відповідає дійсним обставинам та характеру скоєного позивачем діяння.

Ухвалою від 09 грудня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження (арк. спр. 1-2).

Від представника ГУ НП в Луганській області 23 грудня 2019 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав (арк. спр. 39-50).

Наказом ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 2874 призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження за фактом надзвичайної події, під час якої відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали та можливого порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ГУНП в Луганській області та визначений склад дисциплінарної комісії.

Підставою призначення службового розслідування став рапорт начальника УКЗ ГУНП в Луганській області підполковника поліції ОСОБА_2 від 04 листопада 2019 року про те, що 03 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 , працівника УПП в Луганській області ДПП, винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за скоєння правопорушення передбаченого частиною першою статті 126 КУпАП та складено протокол про правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП.

Відповідно до частини третьої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Статут), абзацу 2 пункту 7 Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Положення) включення до складу дисциплінарних комісій представників громадськості здійснюється за рішенням уповноваженого керівника та є його правом, а не обов`язком, тому твердження позивача про обов`язковість включення до складу дисциплінарної комісії представників громадськості, на думку представника відповідача, є хибними та необґрунтованими.

При розгляду справи у формі письмового провадження за фактом події, під час якої відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали та можливого порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ГУНП в Луганській області, дисциплінарною комісією встановлено, що 03 листопада 2019 року під час складання адміністративних матеріалів ОСОБА_1 поводив себе нетактовно, розмовляв у підвищеному тоні без будь-якої поваги до особистої гідності поліцейських, поводив себе зухвало, умисно затягував процедуру проходження огляду, постійно питав про свій статус «чи затриманий він», не надавав свої повні анкетні дані та документи з метою уникнення відповідальності, а також відмовився проходити медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння. Зазначені обставини під час проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження у матеріалах службового розслідування.

Враховуючі зібрані під час проведення службового розслідування матеріали, дисциплінарною комісією встановлено факт грубого порушення позивачем вимог частини третьої статті 1 Статуту, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, вимог пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у не дотримані норм професійної етики, відмові в наданні своїх повних анкетних даних з метою уникнення адміністративної відповідальності , а також відмові у виконанні законних вимог поліцейських щодо проходження медичного огляду на стан сп`яніння.

Таким чином представник відповідача вважає, що твердження позивача про відсутність у його діях дисциплінарного проступку є безпідставними та такими, що суперечать чинним нормативно правовим актам.

Начальником ГУНП в Луганській області 04 листопада 2019 року затверджений висновок про результати службового розслідування та прийнято оскаржувані позивачем накази.

Представник відповідача також зауважує, що позивач 04 листопада 2019 року під підпис був ознайомлений з наказом від листопада 2019 року № 2874 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії». Під час проведення службового розслідування від позивача до дисциплінарної комісії будь-яких клопотань щодо залучення до матеріалів розслідування нових документів або отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, не надходило, з заявою про отримання копій матеріалів службового розслідування позивач не звертався. Тому твердження позивача щодо порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, його неповноти та необ`єктивності, а також щодо порушення прав позивача на захист, представник відповідача вважає безпідставними.

Крім того, представник відповідача зауважує, що проведеним службовим розслідуванням у відповідності до статті 19 Статуту встановлено обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , про що зазначено у висновку службового розслідування.

Щодо пропорційності дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції фактичним обставинам скоєного проступку, представник відповідача зазначає, що імперативних обмежень щодо встановлення того чи іншого виду дисциплінарної відповідальності нормативно-правовими актами не встановлено, визначення виду дисциплінарного стягнення належить безпосередньо до дискреційних повноважень суб`єкта владних повноважень, який вільний у виборі останнього.

Представником позивача 20 січня 2020 року подано відповідь на відзив (арк. спр. 119-121).

Представник відповідача правом подати заперечення не скористався.

Ухвалою від 30 січня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (арк. спр. 134).

У вступному слові позивач та його представник підтримали позовні вимоги повністю з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на заперечення.

Представник відповідача у вступному слові заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд встановив таке.

З копій паспорта громадянина України, картки фізичної особи платника податків, довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, посвідчення, виданих на ім`я позивача, встановлено такі дані про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є внутрішньо переміщеною особою, має статус учасника бойових дій, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , місце проживання як внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 (арк. спр. 16, 17, 19, 20).

Капітан поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 05 серпня 2007 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ на посадах атестованого складу, з 07 листопада 2015 року по 04 листопада 2019 року проходив службу в Національній поліції України, зокрема з 16 квітня 2018 року старшим слідчим відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області, що підтверджено копіями трудової книжки та довідки про проходження служби (арк. спр.18, 63).

Наказом ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 2874 призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження за фактом надзвичайної події, під час якої відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали та можливого порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ГУНП в Луганській області; проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голова комісії: заступник начальника Головного управління начальник слідчого управління ГУНП в Луганській області полковник поліції ОСОБА_3 ; заступник голови комісії: заступник начальника відділу СУ ГУНП в Луганській області майор поліції ОСОБА_4 ; члени комісії: старший слідчий СУ ГУНП в Луганській області підполковник поліції ОСОБА_5 , старший інспектор з ОД ВІОС УКЗ ГУНП в Луганській області підполковник поліції Горбатовський ОСОБА_6 , інспектор ВІОС УКЗ ГУНП в Луганській області підполковник поліції Єрмолов К.О., страший оперуповноважений Луганського управління ДВБ НП полковник поліції ОСОБА_7 (арк. спр. 53).

Підставою призначення службового розслідування став рапорт від 04 листопада 2019 року начальника УКЗ ГУНП в Луганській області підполковника поліції Чабана В.О. про те, що 03 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 працівника УПП в Луганській області ДПП винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за скоєння правопорушення, передбаченого частиною першою статті 126 КУпАП, та складено протокол про правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП (арк. спр. 52).

З наказом про призначення проведення службового розслідування ОСОБА_1 04 листопада 2019 року ознайомлений під підпис, що підтверджено відповідним написом на наказі.

За наслідками проведення службового розслідування дисциплінарною комісією 04 листопада 2019 року складено висновок за фактом події, під час якої відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали та можливого порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ГУНП в Луганській області та визначений склад дисциплінарної комісії, який 04 листопада 2019 року затверджено начальником ГУНП в Луганській області полковником поліції ОСОБА_8 (арк. спр. 92).

В ході проведення службового розслідування з УПП в Луганській області отримано відеозаписи з відеореєстраторів працівників УПП в Луганській області ДПП та копії адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 , у тому числі: протоколу за частиною першою статті 130 КУпАП, постанови за частиною першою статті 126 КУпАП, рапорту, пояснень (арк. спр. 56-62, 103); отримано пояснення від: інспектора ВІОС УКЗ ГУНП в Луганській області Купченка О.С ОСОБА_9 (арк. спр. 64-65), старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП в Луганській області Власенка В.О. (арк. спр. 66-67), ОСОБА_1 (арк. спр. 68), командира взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Луганській області ДПП Гордєєва Д.С. (арк. спр. 69), поліцейського взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Луганській області Матвійчука О.А ОСОБА_9 (арк. спр. 70), поліцейського взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Луганській області Павлієнка Д.В ОСОБА_9 (арк. спр. 71), начальника відділу СУ ГУНП в Луганській області Прокопенка А. ОСОБА_10 (арк. спр. 72); складено характеристику на ОСОБА_1 (арк. спр. 74); отримано інформацію про дисциплінарні стягнення та заохочення позивача (арк. спр. 82); вивчено службову документацію про ознайомлення особового складу СУ ГУНП в Луганській області зі змістом та вимогами законів України, нормативних актів НПУ та МВСУ (арк. спр. 83-90).

Як зазначено у висновку службового розслідування, дисциплінарною комісією вивченням службової документації, опитуванням поліцейських, переглядом відеозаписів встановлено, що 03 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 поліцейськими УПП в Луганській області ДПП винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за скоєння адміністративного порушення за частиною першою статті 126 КУпАП та складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП.

ОСОБА_1 керував транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим йому запропоновано у встановленому законом порядку пройти медичний огляд, від якого він у присутності свідків категорично відмовився. Крім того, ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень та від підпису про ознайомлення з адміністративними матеріалами.

Під час складання адміністративних матеріалів ОСОБА_1 поводив себе нетактовно та зухвало, розмовляв у підвищеному тоні, умисно затягував процедуру проходження огляду, постійно питав про свій статус «чи затриманий він», не надавав свої повні анкетні дані та документи з метою уникнення відповідальності, а також відмовився проходити медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння.

Враховуючі зібрані під час проведення службового розслідування матеріали, встановлено факт грубого порушення вимог частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, вимог пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, старшим слідчим відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області капітаном поліції ОСОБА_1 , що виразилося у недотримані норм професійної етики, відмові в наданні своїх повних анкетних даних з метою уникнення адміністративної відповідальності , а також відмові у виконанні законних вимог поліцейських щодо проходження медичного огляду на стан сп`яніння.

Наказом ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 2878 «Про покарання старшого слідчого СУ ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 » за порушення вимог частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, вимог пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у недотримані норм професійної етики, відмові в наданні своїх повних анкетних даних та документів з метою уникнення адміністративної відповідальності, а також відмові у виконанні законних вимог поліцейських щодо проходження медичного огляду на стан сп`яніння, старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції (арк. спр. 31).

На підставі наказу ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 2878 наказом ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 1075 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Луганській області за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 04 листопада 2019 року (арк. спр. 28).

З наказами про покарання та по особовому складу позивач ознайомлений під підпис 04 листопада 2019 року, що підтверджено відповідними відмітками на цих наказах.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

До спірні правовідносин підлягають застосуванню положення Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII), Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі Статут), Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 (далі Правила), Порядку проведення службових розслідувань у національній поліції (далі - Порядок) та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі - Положення), затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, які наводяться судом в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин.

Згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами третьою та четвертою статті 18 Закону № 580-VIII визначено, що звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII встановлено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Статут.

Частинами першою та другою статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною 3 статті 1 Статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1);

знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2);

поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень (пункт 3);

утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (пункт 6);

утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини (пункт 7);

поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень (пункт 11).

Відповідно до частини першої статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (частина перша статті 12 Статуту).

Згідно з частинами першою-третьою статті 13 Статуту Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Статуту:

- службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (частина перша);

- службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга);

- службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя);

- підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта);

- службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста);

- Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10).

Частинами першою третьою статті 15 Статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України (частина сьома статті 15 Статуту).

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією (частина десята статті 15 Статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (частина п`ятнадцята статті 15 Статуту).

Статтею 16 Статуту визначені строки проведення службового розслідування, частиною першою якої встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до частин першої - другої статті 18 Статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Статтею 19 Статуту визначений порядок застосування дисциплінарних стягнень, частиною першою якої передбачено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя статті 19 Статуту).

Відповідно до частини четвертої статті 19 Статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського (частина п`ята статті 19 Статуту).

Згідно з частиною шостою статті 19 Статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома статті 19 Статуту).

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма статті 19 Статуту).

Згідно з частинами першою, дев`ятою статті 19 Статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Відповідно до частин першої, третьої статті 20 Статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Проаналізувавши вищевикладене, суд дійшов висновку, що притягненню поліцейського до дисциплінарної відповідальності передує проведення службового розслідування, в ході якого дисциплінарна комісія зобов`язана своєчасно, повно та об`єктивно з`ясувати всі обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановити причини та умови його вчинення, вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, дані, що характеризують особу поліцейського, обставини, що пом`якшують та обтяжують його вину тощо.

При цьому, склад дисциплінарної комісії, форму службового розслідування визначає керівник одночасно з призначенням службового розслідування.

Всі встановлені службовим розслідуванням обставини та заходи, вжиті дисциплінарною комісією з метою встановлення всіх обставин дисциплінарного проступку, обов`язково мають бути зазначені у висновку службового розслідування.

Також з вищевикладеного судом встановлено, що поліцейський, стосовно якого здійснюється службове розслідування, має право брати безпосередню участь у його проведенні шляхом, зокрема надання пояснень щодо обставин справи, наводити свої міркування, подавати заяви та клопотання, приєднувати докази до матеріалів службового розслідування. При цьому у висновку службового розслідування в обов`язковому порядку мають бути відображені такі пояснення особи, її заперечення, клопотання, а також мотиви їх відхилення чи задоволення.

У свою чергу адміністративний суд, не втручаючись у дискреційні повноваження керівника щодо притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, у відповідності із вимогами частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України має перевірити, чи прийнято таке рішення із дотриманням визначених цією нормою критеріїв, а саме: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд перевіряє рішення керівника про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності на відповідність вищевказаним критеріям виключно з огляду на зміст оскаржуваного наказу, а також на висновок службового розслідування.

Як слідує з вищеописаних письмових доказів, наказом керівника ГУНП в Луганській області від 04 листопада 2019 року № 2874 призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження та визначено склад дисциплінарної комісії.

Позивач висловлює свою незгоду з цим наказом, оскільки вважає, що до складу дисциплінарної комісії безпідставно не включені представники громадськості, розгляд справи мав здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні, на яке мав бути запрошений позивач.

Однак, такі твердження суд вважає безпідставними та відхиляє, оскільки згідно з положеннями частин третьої та десятої статті 15 Статуту включення представників громадськості до складу дисциплінарної комісії та призначення дисциплінарної справи до розгляду у відкритому засіданні є правом керівника ГУНП в Луганській області, а не його обов`язком. Більш того, позивач після ознайомлення з цим наказом не висловив жодних зауважень ані щодо складу дисциплінарної комісії, ані щодо форми дисциплінарного розслідування, за оскарженням цього наказу позивач також не звертався.

Дослідженням висновку службового розслідування суд встановив, що дисциплінарною комісією у повній мірі дотримані вимоги Статуту та Порядку щодо процедури проведення службового розслідування, з`ясовано всі обставини допущеного позивачем дисциплінарного проступку, у повній мірі встановлено предмет службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Такі висновки у повній мірі спираються на зібрані в ході службового розслідування докази, зокрема, відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, які складали матеріали про допущені позивачем адміністративні правопорушення, пояснення цих поліцейських, а також пояснення працівників ВІОС УКЗ ГУНП в Луганській області, які також виїзжали на місце події за участю позивача.

Крім того, як зазначив представник відповідача, висновок дисциплінарної комісії про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, узгоджуються з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 17 липня 2019 року у справі № 806/2555/17, що відмова поліцейського від проходження медичного огляду на стан сп`яніння під час складання протоколу за правопорушення, передбачене статтею 130 КУпАП, по суті є скоєнням дисциплінарного проступку.

При цьому, позивач в ході службового розслідування не подавав будь-яких матеріалів та не заявляв жодних клопотань, що стосуються обставин дослідження, та спростовують факт вчинення ним дисциплінарного проступку. Тому, твердження позивача про неповноту та необ`єктивність службового розслідування не відповідають фактичним обставинам справи, встановленим судом. З цих підстав відхиляються й твердження позивача про порушення відповідачем його права на захист.

Що стосується відмови ГУНП в Луганській області у наданні позивачу за його заявою копії матеріалів службового розслідування, якою позивач обґрунтовує порушення права на захист, суд вважає за необхідне зауважити, що така заява подана позивачем вже після закінчення службового розслідування та звільнення позивача зі служби в поліції, тому така обставина не може підтверджувати порушення прав позивача під час проведення службового розслідування.

Твердження позивача, що відповідачем порушено строки проведення службового розслідування також не спираються на положеннях чинного законодавства, тому відхиляються судом як безпідставні. Так, статтею 16 Статуту визначені граничні строки проведення службового розслідування, проте, відсутні будь-які застереження щодо мінімальних строків, протягом яких службове розслідування має тривати. Суд вважає, що уданому випадку визначальним є досягнення мети проведення службового розслідування, об`єктивне з`ясування всіх обставин події, а також обставин, що мають значення при притягненні особи до дисциплінарної відповідальності. З вищеописаних матеріалів службового розслідування судом встановлено, що всі визначені чинним законодавством для обов`язкового з`ясування обставини встановлені відповідачем протягом одного робочого дня - 04 листопада 2019 року, що жодним чином не порушує вимог Статут та Порядку.

Оскільки позивачем суду не надано доказів та не наведено жодних обставин, які б свідчили про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, та не встановлено таких обставин й під час розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що відповідачем у повній мірі дотриманий порядок проведення службового розслідування.

Що стосується тверджень позивача щодо неврахування відповідачем під час визначення виду стягнення характеру проступку, обставин, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, вони також не відповідають дійсності, оскільки всі вказані обставини знайшли своє відображення у висновку службового розслідування, відповідно, й враховані керівником під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Що стосується тверджень позивача щодо суворості обраного керівником ГУНП в Луганській області виду покарання (дисциплінарного стягнення), суд вважає за необхідне зазначити, що Статут не визначає послідовності чи черговості накладення стягнень за ступенем їх суворості, не пов`язує вид дисциплінарного стягнення з тяжкістю вчиненого дисциплінарного проступку. Єдине застереження щодо суворості дисциплінарного стягнення, яке містить Статут, стосується випадку притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок (частина дванадцята статті 19 Статуту).

Відсутність такої черговості чи послідовності у виборі виду стягнення, наділяє керівника правом самостійно визначити вид стягнення в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку.

Наділивши державні органи дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення. Дискреційне право органу обумовлене певною свободою (вільним адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, з вищевикладеного слідує, що звільненні із служби в поліції є одним з видів дисциплінарного стягнення, яке може бути застосоване до поліцейського за вчинення дисциплінарного проступку.

За таких обставин твердження позивача та його представника, що керівник ГУНП в Луганській області мав застосувати менш суворий вид дисциплінарного стягнення є безпідставними та відхиляються судом.

Слід також зазначити, що суд не повноважний змінювати вид дисциплінарного стягнення, враховувати тяжкість провини та інші обставини, оскільки це відноситься до виключних повноважень особи, що приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення. Суд при вирішенні адміністративної справи повноважений перевірити рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам, закріпленим частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У свою чергу, судом з висновку службового розслідування встановлено, що вид дисциплінарного стягнення визначений позивачу, з урахуванням всіх обставин, що мали значення для прийняття цього рішення, зокрема з урахуванням даних, що характеризують особу позивача з позитивного боку, його попередньої поведінки, ставлення до службових обов`язків, тобто з урахуванням обставин, що пом`якшують відповідальність позивача.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених в цій справі фактичних обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Питання про розподіл судових витрат відповідно до вимог статті 139 КАС України судом не вирішується, оскільки позивач згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільнений.

Керуючись статтями 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Луганській області (місцезнаходження юридичної особи: 93406, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Вілєсова, будинок 1, код за ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 13 березня 2020 року.

Суддя К.О. Пляшкова