Справа № 826/6083/18
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2020-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6083/18 Суддя (судді) першої інстанції: Смолій І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Парінова А.Б.,

суддів: Горяйнова А.М.,

Губської Л.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Люнет" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Люнет" до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Люнет" з позовом до Головного управління ДФС у м Києві в якуому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 12.01.2018 складеного ГУ ДФС у м. Києві з нарахування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних за ставкою 10% у сумі 94 670,38 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, та посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення адміністративного спору, а також невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

Вимоги апеляційної скарги позивач обгрунтовує тим, що у законодавством не передбачено будь-яких обмежень щодо прийняття податкової звітності платника податку в позоробочий час. Разом з цим, апелянт зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства, право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язано виключно з операційним днем, який, між іншим, триває з 0 до 23 години. За наведених обставин, апелянт зазначає, що суд першої інстанції правильно встановив, що податкова накладна № 5 від 18 жовтня 2017 року сформована та підписана директором о 15 год 40 хв, а направлена в електроному форматі до ДФС для реєстрації в ЄРПН о 20 год. 55 хв., проте, дійшов помилкового висновку стосовно реєстрації податкової накланої поза межами операційного для, оскільки, на переконання позивача вказану податкову накладну слід вважати зареєстрованою у день її фактичного отримання контролюючим органом, тобто протягом операційного дня, коли її було надіслано до контролюючого органу.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Люнет" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 та на підставі п.3 ч.1 ст.311 призначено справу до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів ухвалено рішення про продовження апеляційного розгляду даної справи на строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Люнет" за період січня - листопад 2017 року.

Результатати вказаної перевірки оформлено Актом перевірки від 20.12.2017 за № 27483/26-15-12-07-20/31956217 (надалі - Акт перевірки).

Як вбачається зі змісту вказаного Акту, перевіркою встановлено порушення ТОВ «Люнет» граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних за січень-листопад 2017 року (таблиця 1) в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.

Так, згідно з даними таблиці 1, наведеної в Акті перевірки, контролюючим органом встановлено, що:

- податкова накладна № 5, яка була складена 18 жовтня 2017 року на суму 788423,24 грн. зареєстрована суб`єктом господарювання 16 листопада 2017 року;

- податкова накладна № 6, яка була складена 05 жовтня 2017 року на суму 158280,53 грн. зареєстрована суб`єктом господарювання 14 листопада 2017 року.

На підставі висновків зазначеного Акту перевірки ГУ ДФС у м. Києві 12 січня 2018 року було прийнято податкове повідомлення-рішення за № відповідно до змісту якого за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 946 703,77 грн. застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 94 670,38 грн.

Так, згідно з даними розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН ТОВ «Люнет», що є додатком до ППР від 12.01.2018 № контролюючим органом зазначено, що:

- за порушення терміну реєстрації податкової накладної № 6, складеної 05 жовтня 2017 року на суму 158280,53 та зареєстрованої 14 листопада 2017 року о 05 год. 17 хв., на 14 днів застосовано штраф у розмірі 10% від суми ПДВ, що становить 15828,05 грн.,

- за порушення терміну реєстрації податкової накладної № 5, складеної 18 жовтня 2017 року на суму 788423, 24 грн. та зареєстрованої 16 листопада 2017 року о 06 год. 28 хв., на 1 день застосовано штраф у розмірі 10% від суми ПДВ, що становить 78842,32 грн.

Не погоджуючись із прийнятим відповідачем рішенням та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем направлено податкову накладну №5 від 18 жовтня 2017 року після операційного дня, що є порушенням вимог законодавства. Також судом першої інстанції під час вирішення даного спору було встановлено, що податкова накладна №6 від 05 жовтня 2017 року сформована та направлена в електронному форматі до органу ДФС з пропуском 14 днів.

Враховуючи викладене, Окружний адміністративний суд м. Києва дійшов висновку, що контролюючим органом правомірно застосовано до позивача штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, а отже позовні вимоги позивача є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Спірні правовідносини врегульовано, зокрема, Податковим кодексом України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).

Пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

У свою чергу, приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України регламентовано, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з положеннями підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, колегія суддів зазначає, що відповідний Порядок був затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок 1246), який згідно з пунктом 1 визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Відповідно до пункту 11 цього порядку після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що з метою нормативно-правового врегулювання обміну електронними документами з контролюючими органами відповідно до вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису та згідно з Положенням про Міністерство фінансів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375, наказом Міністерства фінансів України № 557 від 06.06.2017 було затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами (далі - Порядок № 555).

Так, положеннями пунктів 8, 9 цього Порядку регламентовано, що у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Аналогіна правова норма визначена і у пункті 12 Порядку 1246.

У свою чергу, пунктом Порядку № 1246 та Порядку № 557 визначено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Відповідно до пунктів 13-15 Порядку 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Вказані правові норми узгоджуються також з приписами Порядку 557, якими визначено, що електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання є першою квитанцією.

Разом з цим, згідно з приписами пункту 11 цього Порядку перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Як було встановлено судом, підтверджується наявним в матеріалах справи доказами та визнається учасниками справи, ТОВ «Люнет» 05 жовтня 2017 року було складено податкову накладну № 6 на суму 791 402,64 грн. (сума ПДВ 158280,53 грн). (а.с. 37-38). Відповідно до вимог податкового законодавства граничним строком реєстрації вказаної накладної у ЄРПН є 31 жовтня 2017 року. Водночас, як вбачається з наявної в матеріалах справи квитанції, вказаний документ було доставлено до центрального рівня ДПС України 14 листопада 2017 року о 17 год. 17 хв. (а.с.39).

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновками контролюючого органу та суду першої інстанції, що позивачем було порушено граничний строк реєстрації вказаної податкової накладної, а тому відповідачем було правомірно застосовано до позивача штрафні санкції за вказане порушення у розмірі 15828,05 грн.

При цьому, позивачем не надано суду жодних доказів та не наведено жодних доводів, зокрема в апеляційній скарзі щодо спростування зазначеного порушення та правомірності застосування до ТОВ «Люнет» штрафних санкцій.

Також, судом встановлено, що 18 жовтня 2018 року позивачем було складено податкову накладну № 5 на суму 3942116,20 грн. (сума ПДВ 788423,24) (а.с. 35-36).

Відповідно до вимог податкового законодавства граничним строком реєстрації вказаної накладної у ЄРПН є 15 листопада 2017 року.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи вказаний документ було отримано контролюючим органом 15 листопада 2017 року о 23 год. 05 хв., тобто після закінчення операційного дня, який триває з 0 до 23 год.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем було правомірно, а саме з дотриманням вимог ПК України, а також Порядку 1246 та Порядку 557 зареєстровано вказану податкову накладну наступного робочого дня.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до вимог наведеного законодавства контролюючий орган позбавлений можливості проводити перевірку електронного документу, який надійшов після операційного дня.

За наведених обставин та враховуючи, що податкову накладну № 5 від 18 жовтня 2017 року було доставлено до контролюючого органу після закінчення операційного дня, граничного строку для її реєстрації, відповідач дійшов правильного висновку, що ТОВ «Люнет» порушено граничний строк реєстрації вказаного документу на 1 день та відповідно правомірно застосовано штрафну санкцію за вказане порушення вимог податкового законодавства у розмірі 78842,32 грн.

Аналогічних правових висновків дійшла також колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду під час розгляду справи № 815/2457/18 про що вказується у постанові від 22 травня 2019 року.

Разом з цим, судова колегія зазначає, що відповідно до приписів ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, враховуючи принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, а також у доведенні перед судом їх переконливості, суд зазначає, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідачем не звільняє позивача від обов`язку доказування протилежного.

Разом з цим, позивачем не наведено жодних обґрунтованих доводів та не надано належних та допустимих доказів які б свідчили про протиправність прийнятого відповідачем податкового повідомлення-рішення.

Таким чином, за встановлених у ході апеляційного розгляду обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення відповідач діяв у відповідності, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені нормами чинного законодавства.

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду попередньої інстанції не спростовують та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неповністю досліджено обставини справи або неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Разом з цим, колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції було у повній мірі встановлено обставини справи, яким надано належну правову оцінку із дотриманням діючих норм матеріально та процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на зазначене, та враховуючи, що колегією суддів не встановлено порушень судом першої інстанції під час вирішення даної справи, які відповідно до ст. 317 КАС України є підставою для його скасування, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Люнет" залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя: Парінов А.Б.

Судді: Горяйнов А.М.

Губська Л.В.