Справа № 140/1492/19
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 рокуЛьвівСправа № 140/1492/19 пров. № А/857/348/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Пліша М.А.,

Гуляка В.В.,

секретаря судового засідання Гнідець Р.І.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області, правонаступником якого є Головне управління ДПС у Волинській області, на рішення Волинського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Лозовський О.А.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Луцьку о 11 год 43 хв. 08 липня 2019 року, повне судове рішення складено 18 липня 2019 року, у справі №140/1492/19 за позовом Приватного підприємства «НЕКСТ ОЙЛ ТРЕЙД» до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

06.05.2019 Приватне підприємство «НЕКСТ ОЙЛ ТРЕЙД» (далі - Підприємство) звернулось в суд з позовом до Головного управління ДФС у Волинській області, просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 05.02.2019 № на суму 1 767 654,84 грн.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем порушено терміни реєстрації ПН/PK, передбачені пунктом 201.10 статті 201 ПКУ, з незалежних від нього причин. Суд першої інстанції вказав, що арешт ліміту ПДВ ПП «Некст Ойл Трейд» охоплював період часу з 05.09.2018 по 09.10.2018, що підтверджується відповідними судовими ухвалами, а граничний термін реєстрації спірних ПН/PK в Єдиному реєстрі: щодо ПН/PK, складених з 28.08.2018 по 31.08.2018 - до 15.09.2018; щодо ПН/PK, складених з 05.09.2018 по 30.09.2018 - до 15.10.2018 включно. Суд першої інстанції зазначив, що причина неприйняття ПН/РК, яка зазначена у електронних квитанціях, надісланих позивачу, не передбачена жодним чинним нормативним актом, що регулюють відносини у сфері оподаткування, незаконність арешту ліміту ПДВ позивача підтверджено відповідними судовими рішеннями, а сам арешт - скасовано. Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем вчинено всі залежні від нього дії по недопущенню порушення строків реєстрації накладних, при цьому, таке порушення сталося не з вини платника податків.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДФС у Волинській області подало апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року та постановити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що статтею 120-1 ПК України не передбачено виключень щодо застосування норм зазначеної статті за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН для окремих випадків, пов`язаних з таким порушеннями.

Підприємство подало відзив на апеляційну скаргу, вказавши, що позивачем вчинено всі залежні від нього дії по недопущенню порушення строків реєстрації накладних, таке порушення сталось не з вини Підприємства.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду, занесеною до журналу судового засідання, замінено Головне управління ДФС у Волинській області правонаступником - Головне управління ДПС у Волинській області.

В судовому засіданні представник скаржника подану апеляційну скаргу підтримав, від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.

Як встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, 16.01.2019 державним інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Луцького управління Головного управління ДФС у Волинській області на підставі пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України проведено перевірку Приватного підприємства «НЕКСТ ОЙЛ ТРЕЙД» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за 2018 рік.

За результатами проведеної перевірки складено акт щодо недотримання строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.01.2019 №740/03-20-55-12/40289067, відповідно до висновків якого перевіркою встановлено порушення Приватним підприємством «НЕКСТ ОЙЛ ТРЕЙД» п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

29.01.2019 (№0119/05) Підприємство подало заперечення на зазначений акт перевірки від 16.01.2019 №740/03-20-55-12/40289067, де, зокрема, зазначило, що погоджується з висновками перевірки щодо порушення термінів реєстрації трьох податкових накладних від 30.11.2018 №53, від 30.11.2018 №59 та від 31.08.2018 №50 на суму штрафних санкцій в розмірі 54 237,69 грн., в решті висновки податкового органу на суму штрафних санкцій в розмірі 1 767 654,84 грн. позивач заперечує та вважає їх безпідставними та необґрунтованими (а.с.22-37).

За результатами розгляду вказаного заперечення Луцьким управлінням ГУ ДФС у Волинській області скеровано Підприємству лист від 04.02.2019 №3595/10/03-20-55-12, згідно з яким висновки акта перевірки щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є правомірними та відповідають нормам податкового законодавства.

05.02.2019 контролюючим органом на підставі акта перевірки від 16.01.2019 №740/03-20-55-12/40289067 винесено податкове повідомлення-рішення №, яким визначено суму штрафної (фінансової) санкції в розмірі 1 821 892,53 грн.

18.02.2019 Підприємство подало скаргу у Державну фіскальну службу України на вказане податкове повідомлення-рішення, за результатами розгляду якої рішенням Державної фіскальної служби України від 19.04.2019 скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення - без змін.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, таким, що підлягає скасуванню, Підприємство звернулось із позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.

Згідно з положеннями статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні перевірки. Камеральні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Таким чином, метою камеральної перевірки є виявлення в даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиному реєстрі податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які вказують на допущені платником податків порушення термінів реєстрації податкових накладних, відповідальність за що передбачена статтею 120-1 ПК України.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України Постановою Кабінет Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок №1246) відповідно до пункту 8 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку.

Згідно з пунктом 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктами 13 та 14 Порядку №1246 встановлено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з пунктами 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Порядок №1246 не містить визначення поняття «реєстрація податкової накладної». Водночас, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Враховуючи наведене, реєстрація податкової накладної в ЄРПН є обов`язком постачальника товарів чи послуг. Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в ЄРПН.

Аналіз зазначених законодавчих положень дозволяє суду апеляційної інстанції дійти висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до Єдиного реєстру податкових накладних є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до Єдиного реєстру податкових накладних.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом дій такого, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Таким чином, належним доказом реєстрації податкової накладної (наміру її реєстрації), з урахуванням положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та Порядку №1246, є квитанція про прийняття податкової накладної, про неприйняття або про зупинення реєстрації такої із зазначенням причин, яка надсилається протягом операційного дня.

В свою чергу, основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок №557) відповідно до пунктів 8, 9, 11 якого у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Відповідно до висновків акту перевірки від 16.01.2019 №740/03-20-55-12/40289067, позивачем порушено пункт 201.10 статті 201 ПК України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а саме: №39 від 28.08.2019 (дата реєстрації в ЄРПН 07.11.2018), №40 від 28.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №41 від 28.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №42 від 29.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №43 від 31.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 07.11.2018); №44 від 31.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №50 від 31.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 14.11.2018), №45 від 05.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №46 від 26.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №№47, 48, 49 від 30.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №53 від 05.11.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 14.12.2018), №59 від 30.11.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 17.12.2018).

Вказані податкові накладні направлені ПП «Некст Ойл» до ДФС України для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджено долученими до матеріалів справи копіями Квитанцій, у яких зазначено, що такі податкові накладні не прийнято ДФС України, оскільки: «Документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування Єдиному реєстрі податкових накладних» (а.с.68-88).

Як вказано Підприємством, за результатами звернення до контролюючого органу за відповідними роз`ясненнями щодо причин неприйняття ПН отримано усну відповідь, що такі не прийняті на реєстрацію, оскільки існує судове рішення, яким накладено арешт на електронний рахунок ПДВ позивача та що ДФС не прийматимуться жодні ПН/РК на реєстрацію на час дії відповідного судового рішення.

Так, 05.09.2018 Печерським районним судом м. Києва за клопотанням прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України Вакарова Д.В винесено ухвалу у справі №757/43817/18-к, якою накладено арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ПП «Некст Ойл Трейд» ().

Підприємство подало позов щодо скасування вказаної ухвали. 09.10.2018 Печерський районний суд міста Києва виніс ухвалу у справі №757/45604/18-к, якою скасовано арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.09.2018 як необґрунтований, оскільки, ПП «Некст Ойл Трейд» будь-якого відношення до обставин, які є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, немає; дані про те, що арештоване майно є предметом кримінального правопорушення, набуте в результаті його вчинення та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, відсутні. Ухвала оскарженню не підлягає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що починаючи з 09.10.2018 ПП «Некст Ойл Трейд» щодня намагалось зареєструвати податкові накладні, однак такі залишались без реєстрації.

31.10.2018 Підприємство направило на адресу ГУ ДФС у Волинській області копію ухвали від 09 жовтня 2018 року про скасування арешту ліміту ПДВ.

05.11.2018 ПП «Некст Ойл Трейд» засобами електронного зв`язку направлено до ДФС України клопотання №1118/2 про зняття арешту з електронного рахунку та надання можливості реєстрації податкових накладних з вимогою виконати ухвалу суду про зняття арешту з суми ліміту ПДВ.

В результаті, ПН прийняті та зареєстровані контролюючим органом в Єдиному реєстрі лише датою та часом їх повторного фактичного надходження, а саме 7-8 листопада 2018 року, що підтверджується відповідними квитанціями, тобто через місяць після винесення ухвали про скасування арешту ліміту ПДВ.

Відповідно до статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Отже, для можливості накладення штрафних санкції на Підприємство, які передбачені статтею 120-1 ПК України, обов`язковим є встановлення вчинення ним податкового правопорушення, як це зазначено у статті 109 ПК України.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС в строк, встановлений цією статтею.

При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що законодавцем не передбачено будь-яких інших вимог до платника податку на додану вартість щодо вчинення ним додаткових дій після направлення податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних.

В свою чергу, притягаючи платника податків до відповідальності, контролюючий орган зобов`язаний перевірити всі обставини, що можуть вплинути на його рішення, особливо ті, що виключають відповідальність такого платника.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що арешт ліміту ПДВ ПП «Некст Ойл Трейд» охоплював період часу з 05.09.2018 по 09.10.2018, що підтверджується відповідними судовими ухвалами (а.с.89-94, 95-101), а граничний термін реєстрації вищевказаних ПН в Єдиному реєстрі: щодо податкових накладних, складених з 28.08.2018 по 31.08.2018 - до 15.09.2018; щодо податкових накладних, складених з 05.09.2018 по 30.09.2018 - до 15.10.2018 включно.

Податкові накладні №39 від 28.08.2019 (дата реєстрації в ЄРПН 07.11.2018), №40 від 28.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №41 від 28.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №42 від 29.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №43 від 31.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 07.11.2018); №44 від 31.08.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №45 від 05.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №46 від 26.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), №№47, 48, 49 від 30.09.2018 (дата реєстрації в ЄРПН 08.11.2018), оформлені позивачем відповідно до вимог пункту 201.1 статті 201 ПК України, а саме: складені платником податку на додану вартість та містять усі обов`язкові реквізити.

Відповідно до абзацу 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

В свою чергу, причина неприйняття податкових накладних, зазначена у електронних квитанціях, надісланих Підприємству, не передбачено ні пунктом 201.1 статті 201 ПК України, ні пунктом 192.1 статті 192 ПК України.

Незважаючи на те, що незаконність арешту ліміту ПДВ позивача підтверджено відповідними судовими рішеннями, а сам арешт скасовано, контролюючий орган відмовляв в реєстрації надісланих Підприємством податкових накладних, які, за виключенням трьох податкових накладних від 30.11.2018 №53, від 30.11.2018 №59 та від 31.08.2018 №50, надіслані до ЄРПН з дотриманням законодавчо встановлених строків для подання на реєстрацію ПН/РК. Проте, з незалежних від волі Підприємства обставин, реєстрація податкових накладних позивача відбулась вже після спливу граничного терміну на їх реєстрацію, що підтверджується відповідними квитанціями.

За таких обставин, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що в межах спірних правовідносин неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації позивачем податкових накладних відбулась не з вини останнього, що виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до фінансової відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

При цьому, суд апеляційної інстанції враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 14 лютого 2019 року у справі №809/1040/17 згідно з якою, якщо платник податку вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії з реєстрації податкових накладних, однак невчасна їх реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, а відтак не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Підсумовуючи вказане, суд апеляційної інстанції вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо часткового задоволення позовних вимог та визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДФС у Волинській області від 05.02.2019 № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій на суму 1 767 654 (один мільйон сімсот шістдесят сім тисяч шістсот п`ятдесят чотири) гривні 84 копійки.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Так, у п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви протиправності винесення контролюючим органом оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області, правонаступником якого є Головне управління ДПС у Волинській області, залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року у справі №140/1492/19 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Т. І. Шинкар
судді М. А. Пліш
В. В. Гуляк
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 12.03.2020 згідно з ч.3 ст.321 КАС України