Справа № 120/4270/19-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

16 березня 2020 р. Справа № 120/4270/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Маслоід Олени Степанівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Ніконової Тетяни Василівни

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Мазура Олександра Валентиновича

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу:

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до: Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради (вул. Театральна, б. 29, м. Вінниця, 21100)

про: визнання протиправним та скасування припису та постанови

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування припису відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.09.2019 року, складений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8в м. Вінниця»; визнання протиправною та скасування постанови відповідача у справі про адміністративне правопорушення № 125 від 04.12.2019 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп. на підставі ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8 в м. Вінниці» відповідачем винесено оскаржуваний припис, в якому вказано, що «позивач виконала будівельні роботи з капітального ремонту даху індивідуального житлового будинку шляхом заміни несучої кроквяної системи із заміною покриття без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю». Одночасно приписом було зобов`язано позивача до 05.11.2019 року привести об`єкт у відповідність до чинного законодавства. Позивач з вказаним приписом не погоджується, вказує, що дах перебував в аварійному стані, оскільки шифер почав тріскатись під власною вагою і загрожував обвалом, що, в свою чергу, створювало загрозу життю та здоров`ю мешканців цього будинку. Враховуючи вказане, а також зважаючи на те, що будинок є єдиним житлом позивача, остання була вимушена терміново без попередньої підготовки необхідних дозвільних документів провести роботи із заміни даху. Позивач наголошує на тому, що відповідач зобов`язуючи її привести об`єкт у відповідність до чинного законодавства, не конкретизував, що саме їй необхідно зробити, перевірка проводилась з порушенням вимог законодавства. Крім цього, виконання вказаних робіт, на думку позивача, взагалі не потребувало подання вказаного повідомлення. У зв`язку з неприведенням об`єкта перевірки у відповідність до чинного законодавства, відповідачем 04.12.2019 року прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 125, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф у сумі 5 100 грн. 00 коп.. Позивач, непогоджуючись з прийнятими відповідачем приписом та постановою, звернулась до суду з даним позовом.

Ухвалою від 23.12.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків.

10.01.2020 року за вх. № 822 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 15.01.2020 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 06.02.2020 року. Цією ж ухвалою витребувано у відповідача матеріали позапланової перевірки, що проводилась 20.11.2019 року на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8 в м. Вінниці» на предмет виконання вимог припису від 05.09.2019 року та матеріали справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду яких було винесено постанову від 04.12.2019 року № 125 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

04.02.2020 року за вх. № 3422/20 відповідачем через канцелярію суду надано відзив на позовну заяву, в якому останній заявлений позов вважає необґрунтованим, таким що не підлягає задоволенню. Вказує, що 05.09.2019 року відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого, посадовими особами відповідача встановлено, що станом на 05.09.2019 року позивач виконала будівельні роботи з капітального ремонту даху індивідуального житлового будинку АДРЕСА_2 в АДРЕСА_3 шляхом заміни несучої кроквяної системи із заміною покриття без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю. З метою усунення виявлених порушень прийнято спірний припис шодо приведення об`єкт до вимог чинного законодавства до 05.11.2019 року. Так, 24.10.2019 року на адресу Вінницької міської ради надійшло звернення від громадянки ОСОБА_2 (за вх. №4-36-97761 від 25.10.2019 року) щодо незаконного будівництва по АДРЕСА_2 Претвича, б. 8 позивачем. 06.11.2019 року відповідачем на підставі ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553) та Положення про департамент, затвердженого рішенням Вінницької міської ради від 18.2016 року № 504 та звернення гр. ОСОБА_2 , видано наказ № 358 про проведення позапланової перевірки виконання вимог припису від 05.09.2019 року щодо індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_3 , (суб`єкт містобудування позивач) та направлення для проведення позапланового заходу від 06.11.2019 року № 308-ПП. 20.11.2019 року з виходом на місце спеціалістами відповідача було перевірено виконання вимог припису виданого раніше. На підставі зазначеного, посадовими особами відповідача складено акт № 308-ПП за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2019 року. Також складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 188-42 КУпАП від 20.11.2019 року та притягнуто позивача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу. Крім того, відповідач зауважує, що позивач не заперечувала факт самочинного будівництва: проведення будівельних робіт з капітального ремонту даху індивідуального житлового будинку шляхом заміни несучої кроквяної системи із заміною покриття без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю. З огляду на, що відповідач оскаржувані акти індивідуальної дії вважає законними та такими, що не підлягають скасуванню.

До відзиву відповідач надав витребувані ухвалою від 15.01.2020 року належним чином засвідчені копії матеріалів позапланової перевірки, що проводилась 20.11.2019 року на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8 в м. Вінниці» на предмет виконання вимог виданого позивачеві припису від 05.09.2019 року та матеріали справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду яких було винесено постанову від 04.12.2019 року № 125 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

06.02.2020 року за вх. № 3636 позивачем надано до суду заяву про відкладення розгляду справи, призначеної на 06.02.2020 року.

Представник відповідача 06.02.2020 року у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомив, судове засідання відкладено на 18.02.2020 року.

17.02.2020 року за вх. № 4847 позивачем надано до суду відповідь на відзив, в якій він вказав на необґрунтованість законності підстав для проведення позапланової перевірки. Крім того, зауважив, що позивачеві не було вручено направлення для проведення позапланової перевірки та акт за наслідками проведення перевірки. Це в своїй сукупності, на переконання позивача, свідчить про незаконність проведеної перевірки. Також позивач вказує, що оскаржуваний припис містить загальні, не зрозумілі для позивача вимоги щодо усунення виявлених недоліків, що фактично унеможливлює виконання припису як такого. Між тим, останній повинен містити чіткі та зрозумілі вимоги, адже є актом індивідуальної дії. Позивач посилається на те, що на копії направлення на проведення перевірки та оскаржуваному протоколі про адміністративне правопорушення немає підпису позивача, що на його переконання свідчить, що жодної фактичної перевірки виконання припису за місцем проведення робіт з ремонту даху посадовими особами відповідача не проводилося, а документи складалися ним без виходу на місце порушення. За вх. № 4862 позивачем повторно надано до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому провадженні.

18.02.2020 року відповідачем через канцелярію суду подано додаткові пояснення, в яких він вказав, що роботи із заміни покрівлі будівель і споруд, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції не потребують подання відповідних документів до органу державного архітектурно-будівельного контролю. Водночас під час перевірки було встановлено, що позивач здійснює заміну несучої кроквяної системи із заміною покриття, що підпадає під визначення капітального ремонту, що в свою чергу, потребує перед початком проведення таких робіт відповідного повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурного-будівельного контролю.

У судовому засіданні 18.02.2020 року представник відповідача вважав за можливе розгляд справи здійснювати за відсутності позивача та її представника та надав пояснення по суті спірних правовідносин.

У зв`язку із перебування судді Маслоід О.С. на підставі наказу Вінницького окружного адміністративного суду № 013-вк від 06.02.2020 року у період з 24.02.2020 року по 10.03.2020 року у додатковій оплачуваній відпустці, судове засідання відкладено на 16.03.2020 року.

13.03.2020 року за вх. № 7722/20 представником відповідача через канцелярію суду подані заперечення, в яких він підтрима свої доводи, викладені у відзиві на позовну заяву. Вказав, що підставою для проведення перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. а тому перевірки, які відбулися 05.09.2019 року та 20.11.2019 року були здійснені у порядку та спосіб, передбачений ч. 7 Порядку № 553.

У судовому засіданні 16.03.2020 року позивач надавав пояснення по суті спірних правовідносин., представник відповідача у судове засідання не з`явився, до суду надав клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Дослідивши усі обставини справи, заслухавши пояснення сторін по справі та надавши їм юридичну оцінку, суд встановив наступне.

05.09.2019 року відповідач, за результатами позапланової перевірки, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано позивача до 05.11.2019 року привести об`єкт індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8, м. АДРЕСА_3 до вимог чинного законодавства.

Наказом відповідача № 358 від 06.11.2019 року вирішено провести позапланову перевірку щодо виконання вимог припису від 05.09.2019 року на об`єкті індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_4 . АДРЕСА_2 .Претвича, б. 8, м АДРЕСА_3 (суб`єкт містобудування - позивач). Одночасно видано направлення для проведення позапланового заходу № 308-ПП.

Відповідачем складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної документації № 308-ПП від 20.11.2019 року, в якому зафіксовано виявлене порушення позивачем пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 3 п. 11 Порядку № 553.

Внаслідок виявлених порушень 20.11.2019 року відповідачем складено протокол про адміністративне порушення позивача, передбачене ч. 1 ст. 18842 КУпАП.

04.12.2019 року відповідачем прийнято постанову № 125 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 18842 КУпАП та накладено на останню адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп..

Не погоджуючись з прийнятими відповідачем приписом та постановою, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Визначаючись стосовно позовних вимог, суд виходив з наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ст. 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Спірні правовідносини регулюються ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів.

П. 1 Порядку № 533 визначено, що він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до абз. 11 п. 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки

П. 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

П. 14 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно з п. 1 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок № 244), він визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п. 2 Порядку № 244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абз. 2-4 п. 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з п. 4-7 Порядку № 244 у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо. У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди.

Відповідно до п. 16-21 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Системний аналіз наведених норм доводить, що право проводити позапланові перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства належить управлінню державного архітектурно-будівельного контролю. За наслідками перевірки, у разі виявлення порушень вимог законодавства, посадові особи управління складають необхідні документи (акт, протокол про правопорушення, припис, постанову про накладення штрафів).

З матеріалів справи вбачається, що позивачеві, за результатами позапланової перевірки, було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого позивачеві необхідно було привести об`єкт перевірки до вимог чинного законодавства. Втім позивач вказані порушення не усунула, з огляду на що відповідачем була прийнята оскаржувана постанова.

Суд критично ставиться до пояснень позивача, що заміна покрівлі не відноситься до реконструкції та не потребує отримання дозвільних документів, з огляду на наступне.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затверджено постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» № 406 від 07.06.2017 року.

П. 1 вказаної постанови до такого переліку віднесено роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції (п. 2 вказаної постанови).

Крім цього, з акту перевірки вбачається, що позивач здійснювала капітальний ремонт даху (заміна несучої кроквяної системи із заміною покриття), що також підтверджено відповідними зображеннями.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року капітальний ремонт будинку комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій. Капітальний ремонт комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта.

Таким чином, основною ознакою капітального ремонту є заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій.

За таких обставин, позивач здійснювала заміну несучої кроквяної системи із заміною покриття, що потребує оформлення належних для цього документів.

Суд не приймає до уваги доводи позивача, що оскаржуваний припис в частині зобов`язання позивача вчинити дії щодо приведення об`єкту у відповідність не містить чітких вимог, з огляду на таке.

Відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Аналіз зазначеного положення дає підстави стверджувати, що орган державного архітектурно-будівельного контролю не зобов`язаний встановлювати у приписі чітких вимог усунення виявлених порушень, такий вибір виконання зобов`язання покладено безпосередньо на особу щодо якої й прийнято такий припис.

Щодо тверджень позивача про порушення посадовими особами відповідача вимог законодавства щодо порядку проведення перевірки та притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, в частині не вручення позивачеві акту про проведення перевірки, суд зазначає таке.

20.11.2019 року відповідачем складено акт, за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 308-ПП. У р. ХІ акту зафіксовано, що позивач від отримання акту відмовилася. Водночас, на виконання вимог законодавця щодо вручення акту перевірки, відповідачем цей акт разом із супровідним листом від 21.11.2019 року за вих. № 36-00-010-59267 було направлено рекомендованим повідомленням позивачеві.

Крім того, суд не приймає до уваги твердження позивача, що їй не надавалось направлення на проведення перевірки 05.09.2019 року та посвідчення. Вказані пояснення суперечать поясненням представника відповідача, жодна зі сторін на підтвердження вказаних обставин доказів суду не надала. Крім того, акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 201-ПП від 05.09.2019 року підписаний позивачем особисто без зауважень, заперечень чи будь-яких додаткових коментарів, що, в свою чергу, свідчить про згоду позивача із обставинами, зазначими в ньому.

За таких обставин, суд доходить висновку про правомірність прийнятого припису, відповідно позовні вимоги в частині визнання його протиправним є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Щодо позовної вимоги про скасування припису відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.09.2019 року, складений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8, м. Вінниця», суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок визнання протиправним акта індивідуальної дії та його скасування у повному обсязі чи частково. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої. Адже внаслідок визнання акта індивідуальної дії протиправним, неминучим є його скасування в повному обсязі чи частково.

З огляду на те, що суд відмовив у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним припису відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.09.2019 року, складений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8, м. Вінниця», від так вимога про скасування вказаного припису також не підлягає задоволенню, як похідна.

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправною постанови відповідача у справі про адміністративне правопорушення № 125 від 04.12.2019 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Оскаржуваною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст. 188-42 КУпАП відповідно до якої, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оскаржуючи вказану постанову, позивач як на підставу для її скасування послалася на відсутність у її діях правопорушення та зазначила про похідність цієї позовної вимоги.

Проте, як вже встановлено судом, позивач здійснювала заміну несучої кроквяної системи із заміною покриття, що відноситься до капітального ремонту та потребує подання відповідного повідомлення органам архітектурно-будівельного контролю про початок виконання таких робіт, у зв`язку з чим й було прийнято припис про усунення вказаного порушення. Втім позивач не виконала припис, у зв`язку з чим порушила положення ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Підсумовуючи встановлені обставини та надану їм правову оцінку, суд доходить висновку про правомірність оскаржуваної позивачем постанови № 125 від 04.12.2019 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп. на підставі ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, відповідно у задоволенні позовних вимог у цій частині також слід відмовити.

Щодо вимоги про скасування постанови відповідача у справі про адміністративне правопорушення № 125 від 04.12.2019 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп., суд вказує, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок визнання протиправним акта індивідуальної дії та його скасування у повному обсязі чи частково. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої. Адже внаслідок визнання акта індивідуальної дії протиправним, неминучим є його скасування в повному обсязі чи частково.

З огляду на те, що суд позовну вимогу про визнання протиправною постанови № 125 від 04.12.2019 року, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп. залишив без задоволення, відповідно вимога щодо її скасування також не підлягає задоволенню, як похідна.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши усі обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного, здобутого, доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що відповідачем доведена правомірність, прийнятих ним рішень індивідуальної дії. Від так, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року, постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» № 406 від 07.06.2017 року, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 та ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про визнання протиправним та скасування припису Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.09.2019 року, складений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Індивідуальний житловий будинок по пров. Б.Претвича, б. 8, м. Вінниця» та визнання протиправною та скасування постанови Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради у справі про адміністративне правопорушення № 125 від 04.12.2019 року, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн. 00 коп. на підставі ч. 1 ст. 18842 Кодексу України про адміністративні правопорушення відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

Відповідач - Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради (вул. Театральна, б. 29, м. Вінниця, 21100)

Повний текст судового рішення складено та підписано суддею 18.03.2020 року.

Суддя Маслоід Олена Степанівна