Справа № 640/17885/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2020 року м. Київ № 640/17885/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УМТ+" до Головного управління ДФС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

установив:

18.09.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "УМТ+" (ТОВ "УМТ+") звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління ДФС у місті Києві (ГУ ДФС у м. Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 №.

В обґрунтування заявлених вимог з урахуванням додатково наданих пояснень зазначено, що відповідачем безпідставно застосовано до позивача штрафні санкції згідно пункту 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (ПК України) на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 № за порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, передбачених пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Позивач зазначив, що ТОВ "УМТ+", за фактом отримання авансу від ФОП ОСОБА_1 , складено та вчасно зареєстровано податкову накладну від 16.06.2017 №77 на суму 184741,99 грн. За фактом відвантаження товару складено та своєчасно зареєстровано податкову накладну від 05.07.2017 №83 на суму 1662 678 грн. Оскільки, оплата за товар на рахунки ТОВ "УМТ+" здійснювалась частинами, фактично за тими самими операціями з ФОП ОСОБА_1 помилково сформовані податкові накладні від 31.07.2017 №134, №135 та №147, від 31.08.2017 №136, від 31.10.2017 №133, а також розрахунки коригувань кількісних і вартісних показників від 31.07.2017 №131 та від 31.10.2017 №132 до податкової накладної від 05.07.2017 №83, від 31.10.2017 №146 до податкової накладної від 31.07.2017 №134, від 31.10.2017 №137 до податкової накладної №107.

Також позивач зазначив, що за фактом отримання авансу від Департаменту охорони здоров`я Полтавської облдержадміністрації складено та своєчасно зареєстровано податкову накладну від 01.03.2017 №29 без порушення строків її реєстрації, але при формуванні вказаної податкової накладної допущено помилку, а саме невірно вказано номенклатуру товару. 31.03.2017 ТОВ "УМТ+" помилково складено розрахунок коригування №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 в якому при виправленні помилки відповідно зазначено лише від`ємний результат обсягу постачання. Одночасно з поданням розрахунку коригування від 31.03.2017 №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 ТОВ "УМТ+" помилково складено нову податкову накладну від 31.03.2017 №145 за тією ж операцією, що і податкова накладна від 01.03.2017 №29, але із вірним зазначенням номенклатури товарів. Отже, розрахунок коригування №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 та податкова накладна від 31.03.2017 №145 складені помилково.

Позивач наголошує на тому, що суми податку на додану вартість (ПДВ) вказані у вказаних помилково складених податкових накладних та розрахунках коригування не відображені у податковій звітності з ПДВ, господарські операції за такими податковими накладними та розрахунками коригування не здійснювались, відтак є протиправним застосування штрафних санкції за порушення строку реєстрації вказаних податкових накладних та розрахунків коригування.

Також позивач вважає протиправним застосування штрафних санкції у сумі 50357,56 грн на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 № за порушення строків реєстрації податкової накладної від 05.01.2018 №8 на суму ПДВ 167858,53 грн. Позивач зазначає, що статтею 120-1 ПК України передбачено відповідальність за не реєстрацію податкових накладних, що видаються покупцям. Водночас, податкова накладна від 05.01.2018 №8, складена на суму перевищення базової вартості над фактичною вартістю поставки та не підлягає наданню покупцю, що виключає відповідальність за невчасну реєстрацію такої податкової накладної.

Застосування штрафних санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 позивач теж вважає протиправним, адже вказані податкові накладні помилково виписані після зупинення реєстрації вчасно поданих на реєстрацію податкових накладних від 13.12.2017 №138, від 19.12.2017 №144. Окремих господарських операцій за податковими накладними від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 не здійснено, суми зазначені у цих накладних ПДВ не відображені у податковій звітності ТОВ "УМТ+". До того ж, в день повторної помилкової реєстрації податкових накладних від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 складені та зареєстровані розрахунки коригування від 07.09.2018 №1 до податкової накладної від 13.12.2017 №156 та №2 від 06.09.2018 до податкової накладної від 19.12.2017 №155 в яких проведено відповідне коригування податкового зобов`язання з ПДВ, що також підтверджує, що додаткових (окремих) господарських операцій за цими податковими накладними не проводилось та вони складені помилково.

Також позивач вважає протиправним застосування штрафних санкції у розмірі 322 грн за порушення строків реєстрації податкової накладної від 18.09.2018 №14, адже така накладна не підлягає наданню отримувачу, оскільки складена на постачання неплатнику податку (тип причини-02). Позивач зазначає, що невчасна реєстрація податкової накладної від 18.09.2018 №14 не призвела до ненадходження ПДВ до Державного бюджету України, оскільки у контрагента ТОВ "УМТ+" не виникло право на податковий кредит. Відповідно до показників податкової декларації ТОВ "УМТ+" за жовтень 2018 року в графі 2 зазначена сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду яка зменшена, в тому числі, відповідно на суму 3220 грн. В Додатку 5 до податкової декларації на додану вартість за жовтень 2018 року (Розшифровка податків зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів) в таблиці 1, 6 стовпчику зазначена сума ПДВ за основною ставкою в розмірі 3220 грн, що підтверджує факт сплати позивачем ПДВ до бюджету у повному обсязі. Таким чином, ТОВ "УМТ+" не завдано шкоди державному бюджету внаслідок несвоєчасної реєстрації податкової накладної від 18.09.2018 №14.

Крім того, позивач зауважив, що Міністерство фінансів України неодноразово зазначало, що мета контролю за своєчасністю реєстрації податкових накладних - захист інтересів покупця щодо своєчасного формування податкового кредиту та отримання зареєстрованої накладної. Прострочення терміну реєстрації податкової накладної, яка не надається отримувачу, не може бути підставою для застосування штрафних санкцій згідно пункту 1201.1 статті 1201 ПК України, оскільки в такому випадку не реалізується мета захисту будь-яких інтересів держави, суспільства чи окремих платників-контрагентів за операцією. Зрештою, оскільки стаття 1201 ПК України не виписана з достатньою чіткістю і явно існує неоднозначність при визначенні підстав для звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, має застосовуватися презумпція правомірності рішень платника податків, передбачена підпунктом 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 та пунктом 56.21 статті 56 ПК України, та рішення у подібній ситуації має прийматися на користь платника податків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.10.2019 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому вказав на необґрунтованість позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову ТОВ "УМТ+". Наполягає на правомірності застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкції на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 №, у зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.

Зауважив, що для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Штрафні санкції згідно податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 № застосовані за порушення строків реєстрації податкових накладних, які не відповідають вказаним умовам. Так, в податкових накладних, що не надаються отримувачу (покупцю), у верхній лівій частині податкових накладних/розрахунках коригування до податкових накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" стоїть помітка "X" тип причини 02 - Складена на постачання неплатнику податку або 15 - Складена на суму перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 ПК України, над фактичною ціною постачання. У графі 8 не зазначено код ставки або зазначено код ставки 20, що вказується у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою, натомість, у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування в графі коду ставки повинен бути зазначений код ставки - 903. Водночас, до графи 9 не внесено код пільги. Разом з цим, в розділі А заповнено рядки II, III, V, що свідчить про те, що податкові накладні складені на постачання товарів/послуг для операцій, що оподатковуються ПДВ.

Стосовно посилань позивача щодо помилкової реєстрації податкових накладних або технічних помилок, відповідач зазначив, що ПК України містить виключення щодо не застосування штрафних санкцій лише у випадку несвоєчасної реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Пунктом 36.5 статті 36 ПК України передбачено, що відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених Кодексом або законами з питань митної справи.

Суд дослідив матеріали справи на підтвердження й спростування заявлених вимог в їх сукупності, надав їм юридичну оцінку та встановив наступне.

ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "УМТ+" за березень - жовтень 2017 року.

За результатами перевірки складено акт від 05.02.2019 №414/26-15-12-07-20/38716926.

В ході перевірки виявлені та зафіксовані у вказаному акті порушення ТОВ "УМТ+" вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, а саме граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- податкових накладних від 31.07.2017 №134, №135 та №147, від 31.08.2017 №136, від 31.10.2017 №133, від 31.03.2017 №145, від 19.12.2017 №155, від 13.12.2017 №156, від 18.09.2018 №14, від 05.01.2018 №8;

- розрахунків коригувань кількісних і вартісних показників від 31.07.2017 №131 та від 31.10.2017 №132 до податкової накладної від 05.07.2017 №83, від 31.10.2017 №146 до податкової накладної від 31.07.2017 №134, від 31.10.2017 №137 до податкової накладної №107, від 31.03.2017 №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29.

На підставі вказаних висновків акту від 05.02.2019 №414/26-15-12-07-20/38716926 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 19.03.2019 №, яким до ТОВ "УМТ+" згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України застосовано штрафні санкції у загальному розмірі 549110,88 грн.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням, вважає протиправним застосування штрафних санкцій, а тому звернувся до суду із даним позовом.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що за положеннями пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 198.5 статті 198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 01.07.2015, - у разі, якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

У разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи в подальшому починають використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, у тому числі переведення невиробничих необоротних активів до складу виробничих необоротних активів, платник податку може зменшити суму податкових зобов`язань, що були нараховані відповідно до цього пункту, на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, зазначеної в абзаці першому цього пункту, зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Отже, на платника податків покладено обов`язок по реєстрації податкової накладної в межах зазначених строків. При цьому обов`язок щодо здійснення відповідної реєстрації покладається на платника податків як відносно податкових накладних, що надаються покупцю, так і податкових накладних, які не надаються покупцю, а також податкових накладних, складених за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування та не залежно від ставки податку.

Пункт 1201.1 статті 1201 ПК України передбачає, що порушення платниками ПДВ граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника ПДВ, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Суд зазначає, що наведена редакція пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України чинна з 01.01.2017 (у зв`язку із прийняттям Закону України «Про внесення змін до ПК України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VIII), тобто й станом на час виникнення спірних правовідносин. На відміну від попередньої редакції цієї статті, яка встановлювала штрафні санкції за порушення термінів реєстрації виключно податкових накладних, що підлягають наданню покупцям, чинною на момент виникнення правовідносин редакцією визначено, що штрафні санкції застосовуються за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації всіх податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Винятком є виключно порушення термінів реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Відповідно частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у постанові від 04.09.2018 у справі №816/1488/17 зауважив, що системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України дає підстави для висновку про те, що порушення платником ПДВ граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Згідно з пунктом 16 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 (Порядок №1307), до графи 8 податкових накладних вноситься - код ставки ПДВ, за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів/послуг, що постачаються.

Зокрема, у графі 8 зазначається код ставки:

20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою;

7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків;

901 - у разі здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою;

902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою;

903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

Відповідно до пункту 8 Порядку №1307 при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини» робиться помітка «X» та зазначається тип причини:

01 - Складена на суму збільшення компенсації вартості поставлених товарів/послуг (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 13 цього Порядку);

02 - Складена на постачання неплатнику податку;

03 - Складена на постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах із платником податку;

04 - Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання;

05 - Складена у зв`язку з ліквідацією основних засобів за самостійним рішенням платника податку;

06 - Складена у зв`язку з переведенням виробничих основних засобів до складу невиробничих;

07 - Складена на операції з вивезення товарів за межі митної території України;

08 - Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування ПДВ;

09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування ПДВ;

10 - Складена з метою визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов`язань за товарами/послугами, необоротними активами, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту та не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності;

11 - Складена за щоденними підсумками операцій;

12 - Складена на постачання неплатнику, в якій зазначається назва покупця (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 10 цього Порядку);

13 - Складена у зв`язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності;

14 - Складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента;

15 - Складена на суму перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 ПК України, над фактичною ціною постачання.

Позивач зазначає, що податкова накладна від 05.01.2018 №8 складена на суму перевищення базової вартості над фактичною вартістю поставки та не підлягає наданню покупцю. Податкова накладна від 18.09.2018 №14 не підлягає наданню отримувачу, оскільки складена на постачання неплатнику податку (тип причини-02). Наведені обставини на думку позивача виключають відповідальність за невчасну реєстрації вказаних податкових накладних.

Відтак, позивач вважає протиправним застосування штрафних санкцій згідно податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 № за порушення строків реєстрації вказаних податкових накладних. При цьому, також зазначає, що ТОВ "УМТ+" не завдано шкоди Державному бюджету України внаслідок несвоєчасної реєстрації вказаних податкових накладних.

Суд проаналізував податкові накладні від 05.01.2018 №8 й від 18.09.2018 №14 та встановив наступне.

У податковій накладній від 05.01.2018 №8 наявна відмітка про те, що податкова накладна не надається отримувачу, тип причини - 15.

У податковій накладній від 18.09.2018 №14 наявна відмітка про те, що податкова накладна не надається отримувачу, тип причини - 02.

Отже, щодо вказаних податкових накладних наявна одна із обов`язкових умов для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, - податкові накладні не повинні надаватись отримувачу (покупцю).

Разом з цим, суд вважає, що для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, необхідна одночасно із вказаною умовою (податкові накладні не повинна надаватись отримувачу) ще одна обов`язкова умова - такі податкові накладні повинні бути складені на постачання товарів/послуг для операцій які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Перевірка даної обставини здійснюється шляхом звіряння коду ставки у графі 8 розділу Б податкової накладної, так, для підтвердження того, що податкова накладна складена на постачання товарів/послуг для операцій які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою, у графі 8 розділу Б такої податкової накладної має бути зазначено один із таких кодів ставки: "901", "902", "903". При цьому, у розділі А податкової накладної також має бути відображена відповідна інформація щодо обсягів постачання за відповідними ставками.

На підтвердження вказаного висновку висловився Верховний Суд у постанові від 04.09.2018 у справі №816/1488/17 та зазначив, що якщо податкові накладні містять код ставки ПДВ "7" або "20", такі податкові накладні складені на постачання товарів/послуг для операцій, що оподатковуються ПДВ. Тому, порушення строків реєстрації таких податкових накладних має наслідком відповідальність згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Судом встановлено, що у графах 8 розділу Б податкових накладних від 05.01.2018 №8 та від 18.09.2018 №14 зазначено код ставки "20", тобто дані накладні не складені на постачання товарів/послуг для операцій які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. До того ж, в розділі А заповнено рядки II, III, V, що свідчить про те, що податкові накладні складені на постачання товарів/послуг для операцій, що оподатковуються ПДВ за ставкою 20%.

Відтак, суд вважає правомірним застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкції у сумі 50357,56 грн за порушення строків реєстрації податкової накладної від 05.01.2018 №8, а також у сумі 322 грн за порушення строків реєстрації податкової накладної від 18.09.2018 №14. Отже, податкове повідомлення-рішення від 19.03.2019 № у частині застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкцій у сумі 50679,56 грн є правомірним та не підлягає скасуванню.

Згідно з пунктом 192.1 статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Судом встановлено, що за фактом отримання авансу від ФОП ОСОБА_1 , позивачем складено та вчасно зареєстровано податкову накладну від 16.06.2017 №77 на суму 184741,99 грн. За фактом відвантаження товару складено та своєчасно зареєстровано податкову накладну від 05.07.2017 №83 на суму 1662678 грн. Оскільки, оплата за товар на рахунки ТОВ "УМТ+" здійснювалась частинами, фактично за тими самими операціями з ФОП ОСОБА_1 помилково сформовані податкові накладні від 31.07.2017 №134, №135 та №147, від 31.08.2017 №136, від 31.10.2017 №133, а також розрахунки коригувань кількісних і вартісних показників від 31.07.2017 №131 та від 31.10.2017 №132 до податкової накладної від 05.07.2017 №83, від 31.10.2017 №146 до податкової накладної від 31.07.2017 №134, від 31.10.2017 №137 до податкової накладної №107.

За фактом отримання авансу від Департаменту охорони здоров`я Полтавської облдержадміністрації складено та своєчасно зареєстровано податкову накладну від 01.03.2017 №29 без порушення строків її реєстрації, але при формуванні вказаної податкової накладної допущено помилку, а саме невірно вказано номенклатуру товару. 31.03.2017 ТОВ "УМТ+" помилково складено розрахунок коригування №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 в якому при виправленні помилки відповідно зазначено лише від`ємний результат обсягу постачання, тобто у даному розрахунку допущено помилку. Одночасно з поданням розрахунку коригування від 31.03.2017 №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 ТОВ "УМТ+" помилково складено нову податкову накладну від 31.03.2017 №145 за тією ж операцією, що і податкова накладна від 01.03.2017 №29, але із вірним зазначенням номенклатури товарів, в той час як така помилка має бути виправлена шляхом подання розрахунку коригування, а не нової податкової накладної. Отже, розрахунок коригування №124 до податкової накладної від 01.03.2017 №29 та податкова накладна від 31.03.2017 №145 складені помилково.

Податкові накладні від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 також виписані помилково після зупинення реєстрації вчасно поданих на реєстрацію податкових накладних від 13.12.2017 №138, від 19.12.2017 №144. Окремих господарських операцій за податковими накладними від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 не здійснено, суми зазначені у цих накладних ПДВ не відображені у податковій звітності ТОВ "УМТ+". До того ж, в день повторної помилкової реєстрації податкових накладних від 19.12.2017 №155 та від 13.12.2017 №156 складені та зареєстровані розрахунки коригування від 07.09.2018 №1 до податкової накладної від 13.12.2017 №156 та №2 від 06.09.2018 до податкової накладної від 19.12.2017 №155 в яких проведено відповідне коригування податкового зобов`язання з ПДВ, що також підтверджує, що додаткових (окремих) господарських операцій за цими податковими накладними не проводилось та вони складені помилково.

Відсутність проведення господарських операцій за вказаними помилково зареєстрованими податковими накладними та розрахунками коригування, а також не відображення зазначених у них сум ПДВ у податковій звітності ТОВ "УМТ+" підтверджується виписками з бухгалтерського обліку по рахунку 361, розрахунками з вітчизняними покупцями та додатком 5 до податкової декларації з ПДВ. Відповідачем не надано доказів на спростування факту відсутності проведення господарських операцій згідно із вказаними помилково зареєстрованими податковими накладними та розрахунками коригування, а також доказів відображення зазначених у них сум ПДВ у відповідній податковій звітності.

Отже, оскільки вказані податкові накладні та розрахунки коригування зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних помилково, а відповідні суми податку не включені до податкової декларації з ПДВ, суд дійшов висновку про те, що застосування штрафних санкції у сумі 498431,32 грн за порушення строків реєстрації таких податкових накладних та розрахунків коригування є протиправним.

Дана правова позиція узгоджується із викладеними у постанові від 28.03.2019 у справі №809/1420/17 висновками Верховного Суду щодо застосування наведених норм матеріального права.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції» визначив, що адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

З урахуванням наведеного у сукупності суд дійшов висновку, що відповідачем доведено правомірність застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкції у сумі 50679,56 грн на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 №, а позивачем не надано доказів та обґрунтувань протилежного.

Водночас, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не виконано, покладений на нього обов`язок доказування правомірності застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкцій у сумі 498431,32 грн на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 №, а матеріали справи та доводи позивача свідчать про протиправність застосування штрафних санкцій у вказаному розмірі.

Тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, встановлених обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову та визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 19.03.2019 № у частині застосування до ТОВ "УМТ+" штрафних санкцій у сумі 498431,32 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Встановлено, що позивач звернувся до суду із позовною вимогою майнового характеру, ціна позову - 549110,88 грн. За подання позовної заяви позивач сплатив судовий збір у розмірі 8236,66 грн згідно платіжного доручення від 02.10.2019 №4296.

Оскільки, за результатом судового розгляду даної справи суд дійшов висновку про задоволення майнових вимог ТОВ "УМТ+" у розмірі 498431,32 грн, то позивачу підлягає поверненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень судовий збір в сумі 7476,47 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ "УМТ+" задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у місті Києві від 19.03.2019 № у частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "УМТ+" штрафних санкцій у сумі 498431,32 грн.

В задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Стягнути з Головного управління ДФС у місті Києві за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УМТ+" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 7476,47 грн (сім тисяч чотириста сімдесят шість гривень сорок сім копійок).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "УМТ+" (місцезнаходження юридичної особи: 03056, місто Київ, вулиця Вадима Гетьмана, будинок 27, кімната 31; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38716926).

Відповідач - Головне управління ДФС у місті Києві (місцезнаходження юридичної особи: 04080, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 39439980).

Суддя О.М. Чудак