Справа № 420/954/20
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/954/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Захарчук О.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Теплякової О.Д.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у відкритому судовому засіданні) справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області в якому позивач просить:

скасувати рішення №48/312-2.19 про результати складення письмового іспиту від 29 листопада 2019 року (протокол №48/312) Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний №759-48/312-2.19;

скасувати рішення №48/312-3.19 про підсумкові результати складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю від 29 листопада 2019 року (протокол №48/312) Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний №779-48/312-3.19;

скасувати рішення №81-19/19 про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту від 11.12.2019 р. Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний номер 755/81- 19/19;

зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Одеської області допустити ОСОБА_1 до складання усного іспиту (найближче призначеного).

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Позивач не погоджується з висновкам КДКА Одеської області в оцінюванні першого питання.

Заява про забезпечення позову відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства, підготовлене письмове завдання: демонструє знання правових понять і категорій та взаємозв`язку між ними;- знання назв і змісту нормативно-правових актів;- знання та вірне розуміння змісту правових норм, їх характерних рис та особливостей;- вміння давати змістовний та логічний аналіз правових норм;- здатність робити власні висновки в разі неоднозначності, спірного чи проблемного характеру поставленого питання чи проблеми;- відповідає визначеній законом. Зауваження відносно не зазначення пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення є несуттєвим та відповідно до таблиці оцінювання є наступними недоліками:

недостатня повнота, незначні неточності чи прогалини при викладенні того чи іншого аспекту питання.

Тому відповідно до критеріїв оцінювання повинно бути поставлено бал від 21 до 25.

За друге завдання пославлено 0 балів. Завдання виконано неправильно, містить грубі помилки щодо правових аспектів поставлених питань, складені процесуальні документи не відповідають вимогам процесуального законодавства.

Позивач вважає, що нею правильно визначена підсудність справи. Відповідно до умов задачі Верба 1.1. здійснив переобладнання приміщення, та на нього стали скаржитися співмешканці будинку та Чорноморська міська рада скасувала своє попереднє рішення та прийняла нове яким відкликала дозвіл на реконструкцію. Враховуючи ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема:

1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Підтвердження, що справа Верби 1.1, підсудна саме адміністративному суду є також Постанова Пленуму ВАСУ «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» від 20.05.2013 №8 «Відповідно до абзацу першого частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року № 435-ІУ у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Також, спрямування позову до не існуючого суду обумовлено не обізнаністю та введенням в оману членами комісії в відношенні відповідей на запитання та до осмисленням відповідей. Тому позивачем було наведено не існуючий суд, та не враховано, що зазначений факт може бути визнаний помилкою.

Всі інші зазначені КДКА недоліки є несуттєвими, тому позивач вважає, що оцінка за друге питання повинна становити від 21-25 балів.

Позивач погоджується з тим, що при вирішенні третього завдання було допущено помилку в частинні направлення апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді до суду першої інстанції замість безпосереднього спрямування її до апеляційної інстанції, але не погоджується із твердженням відносно не вказанням в апеляційний скарзі відомостей перелічених у ст. 196 КПК України, які не зазначені в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу. Умови задачі були лише в встановлені факту обрання запобіжного заходу слідчим суддею. Самої ухвали слідчого судді не було наведено, тому відповідно в умови задачі були покладена особиста уява екзаменуємого, тому було зазначенні можливі види недостатнього дослідження справи, а саме відсутність приховування предмету злочину, не можливість впливати на свідків, так як, наркотичний засіб придбано через інтернет та також відповідно тісні соціальні зв`язки та бездоганну поведінку з відповідним посиланням на процесуальні норми законодавства ст. ст. 177, 178 КПК України.

По четвертому завданню жодних зауважень КДКА Одеської області не зазначено, тому не зрозуміло, чому поставлено 20 балів.

Позивач вважає, що 4 завдання виконано бездоганно та повинно становити 30 балів.

Всього за іспит повинно бути поставлено балів 83-95 балів.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 11.02.2020 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження (з викликом сторін) та призначене судове засідання на 11.03.2020 р.

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалу про відкриття провадження по справі надіслано засобами поштового відправлення УКРПОШТА, та доставлено на адресу відповідача 19.02.2020 р. що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення ОДЕСА ЦОКК 65 5.

11.03.2019 року за вх. № 11138/20 представником відповідача надано відзив на адміністративний позов, який обґрунтовано наступним.

Щодо про не суттєвості допущених при виконанні першого завдання білету письмового іспиту недоліків та наявності підстав для оцінювання цього завдання у межах 21-25 балів.

Оцінювання завдань письмового іспиту, виконаних особами, допущеними до складення кваліфікаційного іспиту, відповідно до ст.ст. 9, 50 Закону № 5076-VI до п. 13.9 Порядку є виключною компетенцією членів кваліфікаційної палати КДКА.

Оцінювання виконаних позивачкою завдань письмового іспиту, в тому числі й першого завдання, здійснено членами кваліфікаційної палати КДКА Одеської області з дотриманням методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту, встановленої п. 15 Порядку.

При виконанні першого завдання ОСОБА_1 , складаючи заяву про забезпечення позову в цивільній справі, не дотрималась вимог ст. 151 ЦПК України, а саме п. 6 ч. 1 цієї статті в частині пропозиції щодо зустрічного забезпечення. Відповідно до вказаної правової норми заява про забезпечення позову повинна містити також пропозицію заявника щодо зустрічного забезпечення, оскільки суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідачу, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову (ч. 1 ст. 154 ЦПК України). Не дотримання вимог ст. 151 ЦПК України згідно із ч. 9 ст. 153 ЦПК України є підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Отже, кваліфікаційна палата КДКА Одеської області дійшла вірного висновку про те, що зміст складеного Логіною Т. ОСОБА_2 процесуального документу свідчить про прогалини у знаннях з питання, поставленого на вирішення в цьому завданні, тому відповідно до критеріїв оцінювання перше завдання правильно оцінено у 20 балів.

Щодо правильного визначення юрисдикції при виконанні другого завдання білету та відповідність складеного нею процесуального документу вимогам законодавства.

В поданій до суду позовній заяві позивачка, обґрунтовуючи заявлений позов, посилається на ст. 19 КАС України і зазначає, що нею правильно визначена предметна юрисдикція спору. Спори, які виникають з приводу самочинного будівництва, є публічно-правовими, оскільки виникають за участю суб`єкта владних повноважень, який реалізує у спірних відносинах надані йому законодавством владні управлінські функції стосовно забезпечення законності, правопорядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян, і належать до юрисдикції адміністративних судів.

ОСОБА_1 вважає, що виконане нею завдання містить наступні недоліки: недостатня повнота, незначні неточності чи прогалини при викладенні того чи іншого аспекту питання; посилання не на всі основні нормативно-правові акти, що регулюють відповідні правовідносини, містить певні прогалини або неточності, тому оцінка за друге завдання повинна становити від 21 до 25 балів.

З викладеною ОСОБА_1 у позовній заяві позицією КДКА Одеської області не може погодитись з урахуванням наступного.

Відповідно до умов завдання позивач ОСОБА_3 , є фізичною особою-підприємцем, власником нежитлового приміщення в багатоквартирному будинку. На підставі рішення виконкому Чорноморської міської ради Одеської області від 11.12.2016 року №645 йому було надано дозвіл на реконструкцію цього належного приміщення під магазин мобільних телефонів з улаштуванням окремого виходу та возведенням прибудови.

Рішення виконкому Чорноморської міської ради Одеської області №452 від 03.07.2017 року рішення № 645 від 11.12.2016 року скасовано за зверненням інших осіб з підстави порушення права власності цих осіб. ОСОБА_3 вважає рішення виконкому Чорноморської міської ради Одеської області № 452 від 03.07.2017 року незаконним і бажає його оскаржити в судовому порядку.

Виконуючи завдання, ОСОБА_1 склала позов до адміністративного суду про скасування рішення виконкому Чорноморської міської ради Одеської області №452 від 03.07.2017 року. При цьому із складеної нею позовної заяви вбачається, що ФОП ОСОБА_3 вже реалізував рішення виконкому про надання дозволу на реконструкцію належного йому на праві власності нежитлового приміщення. Зокрема, в позові вказано: «З рішенням № 452 від 03.07.2017 року Чорноморської міської ради Одеської області не згоден, так як жодних порушень з мого боку не має, реконструкція велася на підставі дозволу ГАСК з виконанням всіх вимог. Окрім того, об`єкт зданий у експлуатацію, є висновок ГАСК 02.03.2017 р., тому я вважаю, що рішення Чорноморської міської ради порушило моє право власності.»

Враховуючи викладені Логіною Т.В. у складеній позовній заяві обставини, спірні правовідносини не можна віднести до публічно-правових, оскільки вони виникли не з приводу самочинного будівництва, а у зв`язку з необхідністю захисту порушеного права власності особи на нерухоме майно.

У зв`язку з викладеним, ОСОБА_1 необхідно було скласти позовну заяву про захист права власності шляхом визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, звернувшись на підставі п. 6 ч. 1 ст. 20 ГПК України до Господарського суду Одеської області.

Крім того, в позовній заяві повністю відсутнє обґрунтування позовних вимог та посилання на докази, не зазначені норми матеріального права, які обов`язково підлягали застосуванню, зокрема ч. 2 ст. 283, ст. 391, ч. 1 ст. 393 ЦК України.

Виконуючи друге завдання білету письмового іспиту, ОСОБА_1 невірно визначила характер спірних правовідносин, в результаті, чого не правильно застосувала до них норми процесуального і матеріального права.

Кваліфікаційна палата КДКА Одеської області дійшла вірного висновку, що друге завдання виконано ОСОБА_1 неправильно і оцінила його на незадовільну оцінку.

Щодо доводів про відповідність складеного процесуального документу по третьому завданню білету письмової частини кваліфікаційного іспиту (письмового іспиту) вимогам кримінального процесуального права.

Виконуючи третє завдання, ОСОБА_1 порушила норми процесуального права, зокрема ст. 395 КПК України - направила апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області через суд першої інстанції, замість подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді через суд першої інстанції має наслідком пропуск встановленого ст. 395 КПК України строку апеляційного оскарження, що призведе до повернення апеляційної скарги через те, що невірне застосування норм процесуального законодавства не є поважною причиною пропуску на апеляційне оскарження судового рішення (п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України). У такому разі, інтереси підозрюваного не будуть захищені, тобто при виконанні цього завдання ОСОБА_1 допущено істотну помилку.

При виконанні третього завдання ОСОБА_1 також не проаналізувала положення ст. 177 КПК України щодо наявності/відсутності передбачених діючим законодавством ризиків як підстави застосування будь-якого запобіжного заходу. Зазначення ОСОБА_1 перед прохальною частиною скарги лише номера статті КПК України не відповідає вимогам системності та логічності аргументації і загальним вимогам процесуального законодавства ч. 3 ст. 176 КПК України, яка прямо була наведена у завданні. ОСОБА_1 згадує лише в контексті незаконності ухвали слідчого судді про відсутність ризику впливу на свідків, але не дає належної правової оцінки цьому факту в описово-мотивувальній частині. У разі відсутності інших ризиків, підстави застосування будь-якого запобіжного заходу відсутні. Натомість, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції застосувати більш м`який запобіжний захід, що протирічить інтересам підзахисного та являє собою суттєву помилку.

Наведене свідчить про виконання ОСОБА_1 письмового завдання на незадовільний рівень та відповідність виставлених членами кваліфікаційної палати оцінок за письмове завдання методиці оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту.

Щодо доводів позивачки про виконання четвертого завдання (фабули) білету письмової частини кваліфікаційного іспиту (письмового іспиту).

Відповідно до підпункту 13.6 п. 13 розділу 4 Порядку четверте завдання - письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи повинен містити правовий аналіз проблемних правовідносин та пропозиції щодо способів і форм захисту прав особи (гіпотетичного клієнта) із зазначенням органів (інших суб`єктів), до яких слід звертатися, назв, видів і основного змісту процесуальних документів, які слід подавати, а також очікуваного позитивного результату.

Зазначених положень Порядку ОСОБА_1 при виконанні четвертого завдання не дотримано, про що свідчить виконана нею письмова робота з четвертого завдання білету.

Оцінювання виконаного ОСОБА_1 четвертого завдання здійснено членами кваліфікаційної палати відповідно до методики оцінювання, зазначеної в п. 15 розділу 4 Порядку, та з урахуванням положень підпункту 13.6 п. 13 цього розділу Порядку.

З рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області № 48/312-2.19 від 29.11.2019 року вбачається, що четверте завдання оцінено у 20 балів, оскільки зміст виконаного ОСОБА_1 процесуального документу свідчить про прогалини у знаннях з питання, поставленого на вирішення в цьому завданні.

Слід звернути увагу суду, що виконані ОСОБА_1 завдання з письмового іспиту (письмової частини кваліфікаційного іспиту) містять значну кількість орфографічних і синтаксичних помилок, що також говорить про недостатній рівень знання української мови.

У зв`язку з тим, що за результатами складення кваліфікаційного іспиту (атестування) ОСОБА_1 набрала меншу кількість підсумкових балів, ніж передбачено п. 14.11 Порядку, вона згідно із вказаними вище нормативно-правовими актами вважається такою, що не склала кваліфікаційний іспит, і їй рішенням КДКА Одеської області обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, про що зазначалось вище.

Щодо вимоги про зобов`язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Одеської області допустити її до складення усного іспиту.

Вказана вимога суперечить положенням Закону № 5076-?І, зокрема вимогам ч. 5 ст. 9 цього Закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 Закону № 5076-?І у разі оскарження особою, яка не склала кваліфікаційний іспит, результатів іспиту до суду, суд може прийняти одне з таких рішень - залишити оскаржуване рішення без змін або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

КДКА Одеської області вважає, що під час проведення письмової частини кваліфікаційного іспиту та перевірки виконаних ОСОБА_1 письмових завдань екзаменаційного білету кваліфікаційна палата КДКА Одеської області діяла у відповідності до вимог Закону № 5076-?І і Порядку, дотрималась процедури проведення іспиту та методики оцінювання його результатів, у зв`язку з чим, відсутні правові підстави для задоволення позовної заяви та скасування рішень кваліфікаційної палати КДКА Одеської області та КДКА Одеської області.

Дотримання кваліфікаційною палатою КДКА Одеської області процедури проведення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 не оскаржуються.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

Відповідно до Порядку в редакції, що діяла станом на серпень 2018 року, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Одеської області від 02 серпня 2018 року №37-2.12/18 ОСОБА_1 була допущена до складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, письмову частину якого складала 28 листопада 2019 року.

ОСОБА_1 обрала білет письмового іспиту під № 22.

Згідно витягу з протоколу № 48/312 засідання кваліфікаційної палати КДКА Одеської області під час перевірки 29.11.2019 р. двома членами кваліфікаційної палати письмової роботи, виконаної ОСОБА_1 28.11.2019 р., було здійснено її оцінювання з дотриманням положень п. 15 Порядку та заповнена відомість з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту (копії письмової роботи та відомості додаються).

За результатами оцінювання письмових завдань, виконаних ОСОБА_1 , остання отримала наступні середні бали: за перше завдання - 20 балів, друге завдання - 0 балів, третє завдання - 0 балів, четверте завдання (фабула) - 20 балів.

Сумарна кількість виставлених ОСОБА_1 за виконання завдань з письмового іспиту середніх балів складає 40 балів, що менше підсумкового середнього балу, встановленого підпунктом 13.9 пункту 13 розділу 4 Порядку.

Рішенням кваліфікаційної палати КДКА Одеської області №48/312-2.19 від 29.11.2019 року ОСОБА_1 , у зв`язку із зазначеним, на підставі підпункту 13.12 пункту 13 і підпункту 14.1 пункту 14 розділу 4 Порядку визнана такою, що за результатами атестування не склала письмовий іспит і їй відмовлено в допуску до складення усного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

Рішенням кваліфікаційної палати КДКА Одеської області №48/312-3.19 від 29.11.2019 року, прийнятим на підставі підпункту 14.11. пункту 14 розділу 4 Порядку, ОСОБА_1 визнана такою, що за результатами складення кваліфікаційного іспиту (атестування) не склала кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з підпунктом 14.11. пункту 14 розділу 4 Порядку в редакції, що діяла на час складення іспиту ОСОБА_1 , особа, яка за результатами оцінювання письмового та усного іспиту отримала у сумі 125 балів і більше з урахуванням положень підпунктів 13.9 і 14.9 цього розділу, вважається такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит. У іншому випадку особа вважається такою, що не склала кваліфікаційний іспит.

Рішенням КДКА Одеської області №81-19/19 від 11.12.2019 року, прийнятим відповідно до положень ст. ст. 9, 50 Закону № 5076-VI та пункту 1 розділу 5 Порядку, затверджено підсумкові результати складення ОСОБА_1 кваліфікаційного іспиту, встановлені кваліфікаційною палатою, та відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні встановлені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року (далі Закон № 5076-?І).

Статтею 2 Закону № 5076-?І визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно із ст. 6 Закону № 5076-?І, адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст. 9 Закону№ 5076-?І, кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (абз. 2 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України (абз. 3 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Порядок оцінювання письмового іспиту здійснюється відповідно до положень Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, Порядку складення кваліфікаційного іспиту та методиці оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року №270, зі змінами (далі Порядок).

Письмовий іспит складається першим (п. 13.1 Розділу 4 Порядку).

Порядком визначено, що оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів (п.13.9. Розділу 4 Порядку).

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (п. 13.12. Розділу 4 Порядку). Згідно із п. 14.1. Розділу 4 Порядку, до складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит.

Відповідно до пункту 15 Розділу 4 Порядку, оцінювання завдань письмового іспиту здійснюється за наступними критеріями: відмінний рівень 26-30 балів; добрий рівень 21-25 балів; задовільний рівень 20 балів; незадовільний рівень 0 балів.

Критеріями незадовільного рівня, що оцінюється в 0 балів є наступні: письмове завдання не було підготовлене або було підготовлене неправильно тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі або ж є абсолютно безсистемною чи алогічною. Не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

На виконання вимог Закону № 5076-?І рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі Порядок), останні зміни до якого внесені 13 грудня 2019 року № 163.

Вказаним Порядком визначені процедури допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, прийняття рішень про допуск до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту, видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та відмови у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Встановлення наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення за Законом № 5076-?І є виключними (дискреційними) повноваженнями КДКА як колегіального органу адвокатського самоврядування, однією із основних функцій якого є оцінювання рівня знань окремої особи та надання їй об`єктивної оцінки.

Дискреційні повноваження дають можливість кваліфікаційній палаті та КДКА на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибирати один із кількох варіантів рішень. Такі повноваження обумовленні певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

З огляду на встановлене в судовому засіданні суд приходить до висновку що установлена легітимна мета дій Комісії щодо з`ясування відповідності кандидата критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами КДКА за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

Вмотивованість кожного критерію та його елементів з урахуванням внутрішнього переконання кожного члена КДКА у цілому закон не передбачає, оскільки це є способом прийняття рішення, тобто способом реалізації владних управлінських функцій.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчиняти конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Оцінка критеріїв компетентності, професійності, яка має на меті визначення здатності адвоката (кандидата в адвокати) здійснювати таку діяльність, покладена на членів КДКА і ґрунтується на засадах рівноправності та співпричетності у прийнятті рішення. Повноваження Комісії стосовно кваліфікаційного оцінювання кандидата у адвокати є дискреційними та виключною компетенцією її як уповноваженого колегіального органу, постійно діючого у вітчизняній системі судоустрою.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного суду від 05.07.2019 року по справі №820/3167/18 визначено:

«За визначенням частини першої статті 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Відповідно до частини другої цієї статті кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів (частина п`ята цієї статті).

Відповідно до частини 1 статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Частиною 5 цієї статті визначено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

На виконання норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок № 270).

Зміст наведених норм у своїй сукупності свідчить про самостійне право КДКА на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою, вільним розсудом в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Згідно з Рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Застосовуючи вказані правові норми, апеляційний суд зробив обґрунтований та юридично правильний висновок про те, що при оцінюванні рівня знань позивача за результатами кваліфікаційного іспиту відповідач діяв у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на цей орган в силу Закону».

Аналогічні висновки Верховним Судом сформовані і при розгляді справ щодо кваліфікаційного оцінювання суддів.

Зокрема, у постанові від 17.09.2019 року по справі №9901/51/19 вказано:

«Оскільки за виконання практичного завдання позивач набрав 28 балів (з максимально можливих 120), тобто менше 50 відсотків від максимально можливого бала, Велика Палата Верховного Суду вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 не підтвердив своєї професійної компетентності на етапі іспиту загалом, а тому правомірно не допущений Комісією до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року та від 19 березня 2019 року у справах № 9901/580/18 (провадження № 11-902заі18) і № 9901/585/18 (провадження № 11-1473заі18) відповідно».

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що рішення №48/312-2.19 про результати складення письмового іспиту від 29 листопада 2019 року (протокол №48/312) Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний №759-48/312-2.19, рішення №48/312-3.19 про підсумкові результати складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю від 29 листопада 2019 року (протокол №48/312) Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний № 779-48/312-3.19 та рішення № 81-19/19 про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту від 11.12.2019 р. Кваліфікаційно-дисціплінарної комісії адвокатури Одеської області Кваліфікаційна палата реєстраційний номер 755/81- 19/19, прийняті відповідно до положень ст. ст. 9, 50 Закону № 5076-VI та пункту 1 розділу 5 Порядку, а тому скасуванню не підлягають.

Щодо вимоги про зобов`язання кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області допустити ОСОБА_1 до складання усного іспиту то вказана вимога є похідною, а отже, задоволенню не підлягає.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Судові витрати, відповідно до ст. 139 КАС України, розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 12, 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про скасування рішень відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

ОСОБА_1 - адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області - адреса: 65000, м. Одеса, вул. Жуковського, буд. 23, кв. 11а, телефон: (0

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.