Справа № 200/215/19-а
Суддя: Смагар С.В.
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

16 березня 2020 р. Справа №200/215/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Смагар С.В., ознайомившись із заявою Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі № 200/215/19-а за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2

до Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області (, 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 35)

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням від 18 лютого 2019 року ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області (, 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 35) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю: визнано протиправною бездіяльність Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області щодо невиплати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 призначеної пенсії у разі втрати годувальника та зобовяхзано відповідача сплатити позивачу в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 заборгованість з пенсії у розмірі 23293 грн. 07 коп.

Рішення суду в апеляційному порядку сторонами не оскаржувалося та набрало законної сили відповідно 21 березня 2019 року.

28 березня 2019 року судом позивачу було видано виконавчі листи по справі № 200/215/19-а.

10 березня 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла заява Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі № 200/215/19-а, в якій заявник просить замінити спосіб і порядок виконання рішення суду шляхом стягнення з відповідача нарахованої заборгованості з пенсійних виплат у розмірі 23293 грн. 07 коп.

Згідно з частиною 1 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконанн0я рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з частиною 2 статті 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Статтею 378 КАС України не врегульовані вимоги щодо форми та змісту заяви про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення та питання щодо залишення без руху вказаних заяв.

Відповідно до частини 6 статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Оскільки дії суду в разі надходження заяви про відстрочення і розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення КАС України окремо не врегульовано, суд вважає за можливе на підставі частини 6 статті 7 КАС України застосувати до вказаних правовідносин за аналогією закону положення статті 160, 161, 167, 169, 171 КАС України.

За приписами пункту 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення встановлені статтею 167 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною 1 статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із частиною 2 статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення сплачується судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн. Тобто, за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення Бахмутським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) має бути сплачений судовий збір у розмірі 630 грн. 60 коп.

До матеріалів заяви про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі № 200/215/19-а Бахмутським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) було додано копію квитанції від 2 березня 2020 року ПН 55 про сплату судового збору у сумі 840 грн. 80 коп. При цьому, як вбачається зі змісту наданої копії квитанції платником судового збору зазначено: « ОСОБА_1 », призначення платежу: «Судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Слов`янський окр. адм. суд».

Суд зауважує, що не приймає додану заявником квитанцію про сплату судового збору за подання ним заяви про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі № 200/215/19-а, з огляду на наступне.

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21 січня 2004 року затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (надалі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Платник відповідно до норм абзацу 37 пункту 1.4 Інструкції, це особа, з рахунку якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання до банку або іншої установи - члена платіжної системи документа на переказ готівки разом з відповідною сумою коштів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року по справі № 905/1057/18.

Отже, суд доходить висновку, що надана квитанція не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, оскільки не містить інформації про номер справи та відомостей яка саме заява оплачується , платником визначено іншу особу, ніж та, що подає відповідну заяву та розмір судового збору за подання заяви про зміну порядку і способу виконання рішення не відповідає розміру, визначеному нормами чинного законодавства. Таким чином, заявником судовий збір за подання заяви про зміну порядку і способу виконання рішення не сплачений, що є підставою для залишення цієї заяви без руху.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У порушення вищезазначеної норми, заявником до суду не надано доказу надіслання заяви та додатків до неї рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви и постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, враховуючи неврегульованість питання щодо залишення без руху заяви про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення (стаття 378 КАС України), беручи до уваги приписи частини 7 статті 7 КАС України, суд дійшов висновку про необхідність застосування у даному випадку положень статті 169 КАС України щодо залишення без руху заяви про зміну порядку і способу виконання рішення та надати заявнику строк для усунення встановлених в описовій частині ухвали недоліків.

Керуючись, статтями 7, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зміну порядку і способу виконання рішення в адміністративній справі № 200/215/19-а за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області (, 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 35) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

2. Встановити Бахмутському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) строк 5 днів з дня отримання ухвали на усунення недоліків шляхом належного оформлення заяви відповідно до вищезазначених норм Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, надання (надіслання) оригіналу документу про сплату судового збору у сумі 630 грн. 60 коп., доказу надіслання заяви та додатків до неї рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи.

3. Якщо заявник усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявнику.

5. Повернення заяви не позбавляє заявника права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

6. Ухвала оскарженню не підлягає та відповідно до частини 2 статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С.В. Смагар