Справа № 120/4293/19-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

17 березня 2020 р. Справа № 120/4293/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Маслоід Олени Степанівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Ніконової Тетяни Василівни

представника позивача: Розгонюка Геннадія Микоалйовича

представника відповідача: Білобородової Вікторії Дмитрівни

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу:

за позовом: Акціонерного товариства «Укрпошта» (вул. Соборна, б. 59, м. Вінниця, 21100)

до: Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області (вул. Максимовича, б. 19, м. Вінниця, 21036)

про: визнання протиправною та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулося Акціонерне товариство «Укрпошта» (далі - позивач) з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови № 10 від 19.06.2019 року про накладення штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що 19.06.2019 року постановою відповідача № 10 на нього було накладено штраф у розмірі 170 грн. 00 коп. за створення перешкод службовим особам у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування, встановлених Законом України «Про захист прав споживачів». Позивач з діями щодо проведення перевірки, за наслідками якої було винесено оскаржувану постанову, та власне з самою постановою не погоджується, вказує, що посадовими особами відповідача було порушено положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, останніми не було з`ясовано чи перевірка проводиться в належної юридичної особи та чи є уповноваженою особа/керівник, який діє в інтересах юридичної особи/суб`єкта господарювання, в т.ч. не надано наказ (рішення, розпорядження) органу державного нагляду (контролю), який має містити найменування суб`єкта господарювання щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки, посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) та копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) або відповідного колегіального органу на проведення такої перевірки. Крім того, не було здійснено реєстрацію в журналі реєстрації направлень на право проведення перевірки, не надано затверджену та оприлюднену на офіційному веб-сайті відповідача уніфіковану форму акту, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, відеозйомка здійснена незаконно. Цей стало причиною звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою від 24.12.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків.

09.01.2020 року за вх. № 682/20 позивачем через канцелярію суду надано заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано позовну заяву в новій редакції з уточненими позовними вимогами.

Ухвалою від 14.01.2020 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 04.02.2020 року.

29.01.2020 року за вх. № 2748/20 відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, в якому він з позовними вимогами не погоджується та вважає їх безпідставними. Вказує, що на даний час при проведенні заходів державного нагляду відповідач керується виключно Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), Законом України «Про захист прав споживачів» (далі ЗУ «Про захист прав споживачів»), Положенням про порядок накладення та стягнення штрафів за порушення законодавства про захист прав споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1177 від 17.08.2002 року (далі Порядок № 1177). Також відповідач просить суд критично ставитись до безпідставних доводів позивача щодо назви підприємства позивача, адже при підготовці матеріалів перевірки відбулась технічна описка. По суті виявленого порушення відповідач повідомив наступне. Так, 11.03.2019 року до відповідача надійшло доручення щодо розгляду звернення гр. ОСОБА_1 . У зв`язку з цим, на підставі наказу відповідача № 1117-О від 12.03.2019 року про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та направлення на проведення заходу державного контролю № 1263 від 12.03.2019 року була здійснена спроба проведення заходу. Однак представниками позивача 13.03.2019 року не було допущено до проведення позапланового заходу посадових осіб відповідача, про що складено відповідний акт № 0053. Разом з тим, відеофіксація заходу державного нагляду від 13.03.2019 року свідчить про дотримання посадовими особами відповідача процедури допуску осіб до перевірки, зокрема, ними були пред`явлені і службові посвідчення, і направлення на проведення позапланового заходу. Отже, у позивача відсутні будь-які правові підстави для створення перешкод шляхом не допуску до проведення заходу державного нагляду посадових осіб відповідача. Також відповідач не погоджується з твердженням позивача про те, що підприємство останнього є режимним об`єктом, та спростовує вказані доводи, зазначаючи, що позивач надає послуги поштового перевезення та зв`язку, грошових переказів відповідно до публічного договору. Наголошує відповідач й на тому, що неодноразово повідомляв позивача про необхідність прибути до приміщення відповідача для завершення розгляду справи за порушення законодавства про захист прав споживачів.

04.02.2020 року за вх. № 3411 відповідачем через канцелярію суду подано клопотання про залучення свідків, зокрема, ОСОБА_2 - завідувача сектору метрологічного нагляду та Гусака І. В. - головного спеціаліста сектору метрологічного нагляду. Вказує, що ці особи допоможуть з`ясувати обставини проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

У судовому засіданні 04.02.2020 року представник відповідача підтримав своє клопотання про виклик свідків, представник позивача заперечував проти задоволення вказаного клопотання, суд клопотання про виклик свідків задовольнив. Представник позивача заявив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неотриманням відзиву на позовну заяву, судове засідання відкладено на 19.02.2020 року.

12.02.2020 року за вх. № 4377/20 позивачем через канцелярію суду подано письмові пояснення, в яких він підтримав свої доводи, викладені у позовній заяві, додатково звернув увагу, що на офіційному сайті Державної регуляторної служби України не опублікована уніфікована форма акту.

У судовому засіданні 19.02.2020 року було досліджено диск з відеозаписом проведення позапланового заходу контролю та сторони надали пояснення стосовно нього, допитано свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які надали пояснення по суті спірних правовідносин, судове засідання відкладено на 17.03.2020 року.

Свідок ОСОБА_2 повідомив, що він безпосередньо здійснював спірний захід державного нагляду, в ході здійснювалась відеофіксація, щодо якої спочатку не було заперечень, посвідчення та направлення на проведення перевірки були надані представникам позивача, журнал перевірок для підпису не надавався, уніфікована форма акту міститься на офіційному сайті.

Свідок ОСОБА_3 повідомив, що він також безпосередньо здійснював спірний захід державного нагляду та займався відеофіксацією, про яку позивача не повідомляли, але камера знаходилась на його верхньому одязі і представники позивача були обізнані про її наявність, свідок також підтвердив пояснення ОСОБА_2 .

У судовому засідання 17.03.2019 року судом досліджувались докази, сторони надали додаткові пояснення.

Дослідивши усі обставини справи, заслухавши пояснення сторін по справі та надавши їм юридичну оцінку, суд встановив наступне.

11.03.2019 року до відповідача надійшло доручення Держпродспоживслужби із відповідним погодженням Мінекономрозвитку щодо проведення спірного заходу державного контролю.

Відповідачем на підставі наказу № 1117-О від 12.03.2019 року та посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 1263 у період з 13.03.2019 року по 18.03.2019 року проведено позапланову перевірку позивача на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг.

За результатами перевірки складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів № 0053 від 13.03.2019 року, в якому зафіксовано порушення позивачем вимог ст. 23 ЗУ «Про захист прав споживачів», зокрема, на момент проведення позапланового заходу створено перешкоди службовим особам при здійсненні державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства «Про захист прав споживачів», а саме недопущення до проведення позапланового заходу. Вказаний акт був направлений на адресу позивача.

19.03.2019 року позивачем отримано запрошення відповідача щодо прибуття 22.03.2019 року о 10.00 год. для розгляду матеріалів перевірки. Повторно позивачеві направлений лист від 29.03.2019 року щодо необхідності прибуття для розгляду матеріалів перевірки. У визначені дати позивач не з`явився для розгляду матеріалів перевірки.

Позивачем на адресу відповідача були направлені листи від 15.03.2019 року та 19.03.2019 року з висловленням незгоди із його діями.

У зв`язку з цим 19.06.2019 року відповідачем було розглянуто справу без участі представника позивача та прийнято спірну постанову про накладення стягнень, передбачених ст. 23 ЗУ «Про захист прав споживачів» № 10, якою за створення перешкод службовим особам у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування, встановлених п. 8 ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про захист прав споживачів» застосовано до позивача штраф у розмірі 170 грн. 00 коп.

Спірна постанова була оскаржена позивачем в адміністративному порядку.

Крім цього, не погоджуючись з прийнятою постановою про накладення штрафу № 10 від 19.06.2019 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Визначаючись стосовно позовних вимог, суд виходив з наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ст. 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Спірні правовідносини врегульовані ЗУ "Про захист прав споживачів" та ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності", Порядком № 1177.

Відповідно до вимог ст. 26 ЗУ "Про захист прав споживачів" центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право, зокрема, перевіряти додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог нормативно-правових актів щодо безпеки продукції, а також правил торгівлі та надання послуг шляхом безперешкодного відвідування та обстеження відповідно до законодавства будь-яких виробничих, торговельних та складських приміщень таких суб`єктів; накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення, передбачені статтею 23 цього Закону, в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Результати перевірок суб`єктів господарювання службовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, оформлюються відповідними актами.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності».

Згідно з вимогами ст. 1 ЗУ Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 6 ЗУ Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Крім того, ч. 5 ст. 7 ЗУ Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» передбачено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Системний аналіз наведених норм доводить, що посадові особи під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язані дотримуватись чітко визначених у законодавстві положень щодо цього. Разом з тим, їх недотримання може слугувати підставою для суб`єкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу.

З матеріалів справи вбачається, що посадові особи відповідача під час намагання здійснити захід державного нагляду пред`явили представникам позивача усі вище перелічені документи, що підтверджується відповідними доказами по справі.

Стосовно посилань позивача, що перевірка здійснювалась згідно акту на підприємстві ПАТ «Укрпошта», втім у дійсності підприємство позивача має назву АТ «Укрпошта», суд зазначає наступне.

АТ «Укрпошта» є державним підприємством та входить до сфери управління Міністерства інфраструктури України, є правонаступником УДППЗ «Укрпошта» та є національним оператором поштового зв`язку України згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 року.

Підприємство позивача по своїй суті є монополістом у даній сфері. Більш того, в Україні відсутні будь-які інші підприємства зі схожими назвами. Тож суд приймає до уваги посилання відповідача щодо допущення ним, у даному випадку, технічної описки.

Щодо тверджень позивача, що посадовими особами не було пред`явлено визначені чинним законодавством документи для проведення перевірки (направлення, службові посвідчення тощо), суд вказує таке.

Як вже зазначалось, вказаним законодавством визначено процедуру допуску до перевірки. Так, перед початком здійснення заходу державного контролю посадові особи органу державного нагляду зобов`язані пред`явити уповноваженій особі - посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю). При цьому, посадова особа державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має право здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання, а останній, в свою чергу, має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів.

Разом з тим, дослідивши у судовому засіданні диск з відеозаписом заходу державного нагляду від 13.03.2019 року, судом встановлено, що посадовими особам відповідача були пред`явлені направлення на проведення позапланового заходу та посвідчення, що спростовує твердження позивача щодо невиконання відповідачем приписів ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» в цій частині. Крім цього, цей факт також був підтверджений показаннями допитаних свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Стосовно тверджень позивача щодо здійснення посадовими особами відповідача незаконного відеофіксування позапланового заходу, суд зазначає наступне.

У відповідності до ч. 8 ст. 4 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності» органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу.

Таким чином, законодавцем надано право як посадовим особам органів державного нагляду (контролю), так і суб`єктам господарювання, щодо яких проводяться такі заходи, здійснювати відеофіксацію. Тож дії посадових осіб в цій частині відповідають вимогам чинного законодавства та не можуть бути визнані протиправними.

Водночас суд у цьому контексті не приймає посилання позивача на положення ст. 307 Цивільного кодексу України, адже вона регулює інтереси фізичної особи, в даному випадку, відеозйомка відбувалася не фізичної особи, як такої, а посадової особи. Більш того, підприємство позивача надає публічні послуги, тобто є громадським місцем з огляду на, що дозвіл на відповідну зйомку не потрібний.

Суд також критично ставиться до тверджень позивача, що посадовими особами відповідача перед початком перевірки не заповнено журнал відвідання суб`єктів підприємницької діяльності контролюючими органами (журнал реєстрації перевірок), з огляду на наступне.

Так, відповідно до п. 7 наказу Державного комітету України з питань розвитку підприємництва «Про затвердження форми та Порядку ведення Журналу відвідання суб`єктів підприємницької діяльності контролюючими органами (Журнал реєстрації перевірок)» представник контролюючого органу перед початком перевірки повинен обов`язково зробити запис у журналі, заповнюючи всі передбачені графи, та поставити свій підпис.

Разом з тим, суб`єкт підприємницької діяльності має право у триденний

строк надіслати письмове повідомлення до відповідного контролюючого органу про факт відмови особи, що здійснює перевірку, від підпису в журналі (п. 10).

Стверджуючи про не заповнення посадовими особами відповідача вказаного журналу, позивачем не були вжиті жодні заходи та не повідомлені відповідні органи щодо даного порушення. Крім цього, з відеозапису вбачається, що вказаний журнал взагалі не надавався посадовим особам відповідача для здійснення відповідного запису у ньому. Цей факт також був підтверджений показаннями вказаних свідків.

Стосовно посилань позивача, щодо використання відповідачем акту неуніфікованої форми, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 15 ст. 4 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Єдиний підхід до розроблення органами державного нагляду (контролю) уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) затверджено спільним наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Міністерства аграрної політики та продовольства України «Про затвердження форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів» № 18/14 від 11.01.2018 року.

Крім того, уніфікована форма акту оприлюднена та розміщена на офіційному сайті Держпродспоживслужби України.

Дослідивши її та акт відповідача, що міститься у матеріалах справи, суд вказує, що остання відповідає вимогам чинного законодавства. З огляду на що, суд не приймає до уваги посилання позивача щодо затвердженої уніфікованої форми на постанову Кабінету Міністрів України № 342 від 10.05.2018 року, адже форма акту, затверджена цією постановою є загальною, в той час як форма, затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Міністерства аграрної політики та продовольства України є спеціальною саме у правовідносинах, пов`язаних із захистом прав споживачів.

Критично суд ставиться також до тверджень позивача, що його приміщення є режимним об`єктом, адже режимні приміщення це приміщення (зони, території) територіального органу, в яких проводяться секретні роботи та/або цілодобового зберігаються матеріальні носії секретної інформації, а також інші приміщення (кімнати зберігання зброї, місця несення чергування чи служби з охорони об`єктів тощо), де впроваджено особливий режим роботи для забезпечення виконання завдань за призначенням. В той час, як позивач є державним підприємством поштового зв`язку та забезпечує надання універсальних послуг поштового зв`язку, перелік яких і відповідні тарифи затверджуються Національною комісією з питань регулювання зв`язку, а також має виключне право на видання, введення в обіг та організацію розповсюдження поштових марок, маркованих конвертів і карток, а також виведення їх з обігу в Україні.

Таким чином, дії посадових осіб відповідача узгоджуються з положеннями ЗУ "Про захист прав споживачів", ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" та Порядку № 1177.

За таких обставин, судом встановлена відсутність підстав для не допуску посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, відповідно у наявності факт правомірного винесення відповідачем спірної постанови.

Згідно ст. 2 КАС України У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Таким чином, спірне рішення прийнято відповідачем з дотриманням критеріїв, визначених ст. 2 КАС України, відповідно позовні вимоги в частині визнання протиправною постанову № 10 від 19.06.2019 року про накладення штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп. є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо позовної вимоги про скасування вказаної постанови, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Аналіз вищенаведеної норми свідчить про безпосередній взаємозв`язок визнання протиправним акта індивідуальної дії та його скасування у повному обсязі чи частково. Більш того, друга вимога є похідною та залежною від першої. Адже внаслідок визнання акта індивідуальної дії протиправним, неминучим є його скасування в повному обсязі чи частково.

З огляду на те, що суд відмовив у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправною постанову № 10 від 19.06.2019 року про накладення штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп., відповідно вимога про її скасування також не підлягає задоволенню, як похідна.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши усі обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного, здобутого, доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що відповідачем доведена правомірність, прийнятого ним рішення індивідуальної дії, відповідно позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись Конституцією України, Законом України "Про захист прав споживачів", Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності", Положенням про порядок накладення та стягнення штрафів за порушення законодавства про захист прав споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1177 від 17.08.2002 року та ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Акціонерного товариства «Укрпошта» до Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування постанови відповідача № 10 від 19.06.2019 року про накладення штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп. відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - Акціонерне товариство «Укрпошта» (вул. Соборна, б. 59, м. Вінниця, 21100)

Відповідач - Головне управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області (вул. Максимовича, б. 19, м. Вінниця, 21036)

Повний текст судового рішення складено та підписано суддею 18.03.2020 року.

Суддя Маслоід Олена Степанівна