Справа № 640/25465/19
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

16 березня 2020 року м. Київ№ 640/25465/19
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П., розглянувши у місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Гончарука Олексія Валерійовича про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Кабінету Міністрів України, Прем`єр-міністра України Гончарука Олексія Валерійовича, у якому позивач просить суд:

- визнати незаконними, неправомірними та протиправними дії Прем`єр-Міністра України Гончарука Олексія Валерійовича;

- визнати незаконною, неправомірною, протиправною постанову Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 № 560 «Деякі питання захисту прав споживачів житлово-комунальних послуг»;

- скасувати постанову Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року № 560 «Деякі питання захисту прав споживачів житлово-комунальних послуг».

За результатом автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано на розгляд судді Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2019 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.02.2020 продовжено строк на усунення недоліків позовної заяви.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивач надав уточнену позовну заяву, з урахуванням якої позивач просить суд:

- визнати дії Кабінету Міністрів України протиправними щодо видання постанови, яка не забезпечує права і свободи людини і громадянина та допускає звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод;

- визнати дії Прем`єр-міністра України Гончарука Олексія Валерійовича протиправними щодо підписання постанови, яка не забезпечує права і свободи людини і громадянина та допускає звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод;

- визнати протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 року № 929 «Про визнання такою, що втратила чинність, постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року № 560»;

- визнати чинною постанову Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року №560 "Деякі питання захисту прав споживачів житлово-комунальних послуг".

Таким чином, позовна заява приведена у відповідність до вимог статей 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Також, до позовної заяви позивач долучив клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання мотивоване тим, що позивач на даний час не працює, її сім`я є малозабезпеченою, а також позивач зазначає, що має на утриманні малолітню дитину, яка є інвалідом з дитинства.

На підтвердження зазначеного, позивач надав довідку Управління праці та соціального захисту населення Лозівської міської ради Харківської області від 19.07.2019 № 01-2/02/2331 про отримання допомоги малозабезпеченими сім`ями та копію посвідчення серії НОМЕР_1 про призначення державної соціальної допомоги на дитину інваліда.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями статті 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" встановлено відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Норми вказаних статей встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Суд також зазначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R(81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981 та практика Європейського суду з прав людини під час застосування вказаної Конвенції не визначають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)) сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

Беручи до уваги зазначене, суд дійшов висновку, що обставини, наведені у клопотанні про звільнення від сплати судового збору та надані на його підтвердження докази, свідчать про його обґрунтованість, у зв`язку чим суд вважає за необхідне таке клопотання ОСОБА_1 задовольнити та звільнити її від сплати судового збору за звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Відповідно до частини 1 статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Беручи до уваги, що позивачем заявлені вимоги до Кабінету Міністрів України, розгляд даної справи має здійснюватися колегією у складі трьох суддів.

Предметом адміністративної справи є нормативно-правовий акт, у зв`язку з чим справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження (частина 8 статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною 1 статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Кодексу адміністративного судочинства України, підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 12, 171, 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за звернення до суду з даним адміністративним позовом.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі. Справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання на 13 травня 2020 року об 11:00 за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81-А, зал судового засідання № 133.

Судове засідання відбуватиметься в приміщенні Окружного адміністративного суду міста Києва (адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81А, зал 133).

4. Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи (їх представників).

5. Запропонувати відповідачеві протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Роз`яснити відповідачеві, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Попередити відповідача, що відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

6. Запропонувати позивачеві протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив.

7. Запропонувати позивачу до початку підготовчого засідання надати суду уточнення позовної вимоги, викладеної у п. 1 прохальної частини позову, щодо визначення яких саме дій щодо прийняття якої саме постанови (навести її реквізити) стосується зазначена вимога.

8. Запропонувати відповідачу у п`ятиденний строк з дня одержання відповіді позивача на відзив на позовну заяву подати заперечення проти відповіді на відзив на позовну заяву, оформлені відповідно до положень частин 2-4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України та докази надіслання (надання) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

9. Зобов`язати відповідача опублікувати оголошення про оскарження постанови Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 року № 929 «Про визнання такою, що втратила чинність, постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року № 560» у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Роз`яснити відповідачеві, що таке оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи (частина 5 статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України).

Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання (частина 6 статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України).

10. Зобов`язати відповідача у підготовче судове засідання надати докази опублікування оголошення про оскарження постанови Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 року № 929 «Про визнання такою, що втратила чинність, постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року № 560».

11. Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

12. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.П. Балась

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.