Справа № 200/13544/19-а
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2020-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2020 р. Справа№200/13544/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом державного підприємства Шахтоуправління Південнодонбаське №1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення-рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство Шахтоуправління Південнодонбаське №1 (85670, Донецька область, м. Вугледар, вул. Магістральна, 4) звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Донецькій області (87526, Донецька область, м. Маріуполь, вул.130 Таганрозької дивізії, 114) про скасування податкового повідомлення-рішення ГУДФС у Донецькій області № від 28.05.2019 щодо сплати штрафу з податку на додану вартість на суму 12678,79 грн. та зобов`язання Головне управління ДПС у Донецькій області провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків ДП Шахтоуправління Південнодонбаське №1 щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 34705,69 грн. по вказаним у додатку платежам до податкового повідомлення-рішення № від 28.05.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що приймаючи спірне податкове повідомлення-рішення на підставі проведеної камеральної перевірки, податковий орган не діяв на підставі, в межах та у спосіб наданих законодавством повноважень. Таким чином здійснення перевірки своєчасності сплати грошових зобов`язань в межах камеральної перевірки, податковим органом порушено спосіб реалізації владних управлінських функцій, що обумовило відсутність правових наслідків цієї перевірки. Крім того, позивач зазначив, що відповідачем порушені приписи підпункту 102.1 ст.102 Податкового кодексу України Строки давності та їх застосування.

У відзиві на позовну заяву відповідач, просив суд відмовити у задоволені позовних вимог. Вказав на безпідставність позовної заяви та зазначив, що спірне податкове повідомлення - рішення винесено податковим органом в межах повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством з питань оподаткування. Зазначив, що з 1 січня 2017 року у податкового органу з`явились підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. Перевіркою повноти та своєчасності сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість згідно декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року встановлено, що ДП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ «ПІВДЕННОДОНБАСЬКЕ № 1 в порушення підпункту16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пункту 57.1 статті 57, пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу несвоєчасно сплачена сума узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість у загальній сумі 63393,95 грн. Штрафні санкції застосовані за порушення позивачем строків сплати узгодженого податкового зобов`язання. Вважає, що спірне податкове повідомлення-рішення відповідає вимогам діючого законодавства.

Ухвалою суду від 27.11.2019 судом було відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалами суду від 10.12.2019 задоволено заяву Головного управління ДПС у Донецькій області про заміну сторони правонаступником. Допущено заміну відповідача Головне управління ДФС у Донецькій області на його правонаступника Головне управління ДПС у Донецькій області (; місцезнаходження: 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59). Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Призначено підготовче засідання на 24.12.2019.

Ухвалою суду від 24.12.2019 продовжено строк підготовчого провадження у справі №200/13544/19-а на тридцять днів. Відкладено підготовче судове засідання на 04.02.2020.

Ухвалою суду від 04.02.2020 відкладено підготовче засідання на 25.02.2020.

Ухвалою суду від 25.02.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.03.2020.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, на адресу суду надав клопотання про розгляд справи без його участі.

16.03.2020 через канцелярію суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

17.03.2020 через канцелярію суду від представника позивача також надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд вважає, що вказані клопотання не підлягають задоволенню, оскільки збігають строки розгляду даної справи та в матеріалах справи наявні всі необхідні докази для вирішення справи по суті.

На підставі ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, доводи позовної заяви, відзиву, суд з`ясував наступні обставини справи.

Державне підприємство Шахтоуправління Південнодонбаське №1 є юридичною особою, зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 34032208. Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням підприємства позивача є: 85670, Донецька обл., місто Вугледар, вулиця Магістральна, 4. За даними державного реєстру підприємство як платник податків обліковується у Мар`їнській об`єднаній державній податковій інспекції Головного управління ДФС у Донецькiй областi (Вугледарське вiддiлення).

21.05.2019 Головним державним ревізором-інспектором відділу податку на прибуток, місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Мар`їнського управління Головного управління ДФС у Донецькій області проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгоджених сум податкового грошового зобов`язання з податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року № від 21.09.2015, за наслідком проведення якої складено акт №362/05-99-49-03/34032208.

Згідно висновків складеного акту в ході перевірки встановлено порушення платником строків сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання, що встановлені підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пунктом 57.1 статті 57, пунктом 203.2 статті 203 Податкового кодексу України. За змістом акту позивач сплатив самостійно задекларовані зобов`язання з податку на додану вартість за серпень 2015 року (згідно податкової декларації з податку на додану вартість серпень 2015 року від 20.09.2015 № з граничним терміном сплати 30.09.2015 було погашено позивачем за рахунок:

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №860 від 06.05.2019 на суму 13740,00 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №859 від 06.05.2019 на суму 2473,35 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №861 від 06.05.2019 на суму 3711,15 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне дорученнях №866 від 07.05.2019 на суму 971,65 грн. із затримкою 1315 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №871 від 08.05.2019 на суму 974,85 грн. із затримкою 1316 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №893 від 11.05.2019 на суму 936,90 грн. із затримкою 1319 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №897 від 13.05.2019 на суму 1640,00 грн. із затримкою 1321 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №900 від 14.05.2019 на суму 877,50 грн. із затримкою 1322 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №910 від 15.05.2019 на суму 8215,00 грн. із затримкою 1323 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №908 від 15.05.2019 на суму 976,65 грн. із затримкою 1323 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №927 від 16.05.2019 на суму 19399,00 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №921 від 16.05.2019 на суму 3712,73 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №926 від 16.05.2019 на суму 876,67 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №934 від 17.05.2019 на суму 1031,00 грн. із затримкою 1325 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №929 від 17.05.2019 на суму 1221,84 грн. із затримкою 1325 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №930 від 17.05.2019 на суму 2635,66 грн. із затримкою 1325 днів; (арк. справи 15-16).

28.05.2019 на підставі акту перевірки №362/05-99-49-03/34032208 від 21.05.2019 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким до позивача за порушення строків сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість визначеного підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пунктом 57.1 статті 57, пунктом 203.2 статті 203 Податкового кодексу України на підставі статті 126 Податкового кодексу України застосовані штрафні санкції в сумі 12678,79 грн.

Не погодившись з висновками вищезазначеного акту та податковим повідомленням-рішенням від 21.05.2019 №, позивач 07.06.2019 звернувся зі скаргою №1095 до ДФС України (арк. справи 18-19).

За наслідком розгляду скарги №1095 від 07.06.2019, рішенням ДФС України від 12.08.2019 №38685/6/99-99-11-06-01-25 податкове повідомлення-рішення від від 21.05.2019 № було залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення (арк. справи 23-24).

Спірним питанням в межах справи є обґрунтованість застосування відповідачем штрафних санкцій за несвоєчасну сплату самостійно узгоджених зобов`язань.

За унормуванням п.41.1, 41.2 ст.41 Податкового кодексу України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

Органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень.

Пунктом 6.1 ст.6 Податкового кодексу України встановлено, що податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

За змістом п.8.1 ст.8 Податкового кодексу України в Україні встановлюються загальнодержавні та місцеві податки та збори.

Податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк) (підпункт 14.1.156 пункту 14.1статті 14 Податковий кодекс України).

Приписами п.54.1 ст.54 Податкового кодексу України окреслено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності (п.14.1.157 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України).

Податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації (ст.203 Податкового кодексу України).

У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених п.126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу (пункт 126.1. статті 126 Податкового кодексу України).

Розділом V Податкового кодексу України визначено порядок справляння податку на додану вартість.

Так, платниками податку на додану вартість є:

будь-яка особа, що провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу;

будь-яка особа, що зареєстрована або підлягає реєстрації як платник податку;

будь-яка особа, що ввозить товари на митну територію України в обсягах, які підлягають оподаткуванню, та на яку покладається відповідальність за сплату податків у разі переміщення товарів через митний кордон України відповідно до Митного кодексу України, а також: особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, які передбачають повне або часткове умовне звільнення від оподаткування, у разі порушення таких митних режимів, встановлених митним законодавством; особа, яка використовує, у тому числі при ввезенні товарів на митну територію України, податкову пільгу не за цільовим призначенням та/або всупереч умовам чи цілям її надання згідно із цим Кодексом, а також будь-які інші особи, що використовують податкову пільгу, яку для них не призначено;

особа, що веде облік результатів діяльності за договором про спільну діяльність без утворення юридичної особи;

особа - управитель майна, яка веде окремий податковий облік з податку на додану вартість щодо господарських операцій, пов`язаних з використанням майна, що отримане в управління за договорами управління майном;

особа, що проводить операції з постачання конфіскованого майна, знахідок, скарбів, майна, визнаного безхазяйним, майна, за яким не звернувся власник до кінця строку зберігання, та майна, що за правом успадкування чи на інших законних підставах переходить у власність держави (у тому числі майна, визначеного у статті 243 Митного кодексу України), незалежно від того, чи досягає вона загальної суми операцій із постачання товарів/послуг, визначеної пунктом 181.1 статті 181 цього Кодексу, а також незалежно від того, який режим оподаткування використовує така особа згідно із законодавством;

особа, що уповноважена вносити податок з об`єктів оподаткування, що виникають внаслідок поставки послуг підприємствами залізничного транспорту з їх основної діяльності, що перебувають у підпорядкуванні платника податку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

особа - інвестор (оператор), який веде окремий податковий облік, пов`язаний з виконанням угоди про розподіл продукції. суб`єкти господарювання, юридичні особи, що не провадять господарську (підприємницьку) діяльність, бюджетні установи, громадські та інші підприємства, установи та організації, постійні представництва нерезидентів, включаючи тих, які виконують агентські (представницькі) функції стосовно таких нерезидентів або їх засновників, під час провадження діяльності яких на території України і в межах її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони здійснюються: розміщення відходів (крім розміщення окремих видів (класів) відходів як вторинної сировини, що розміщуються на власних територіях (об`єктах) суб`єктів господарювання) (п.180.1 ст.180 Податкового кодексу України).

Порядок подання податкової звітності та строки розрахунків із бюджетом встановлений ст.203 Податкового кодексу України.

Податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (п.203.1 Податкового кодексу України).

Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації (п.203.2 Податкового кодексу України).

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем до відповідача надано податкову декларацію з податку на прибуток від 21.09.2019, в якій позивачем визначена сума податкового зобов`язання 11557081 грн. за терміном сплати 30.09.2015. Фактично податковий борг погашений за рахунок:

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №860 від 06.05.2019 на суму 13740,00 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №859 від 06.05.2019 на суму 2473,35 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №861 від 06.05.2019 на суму 3711,15 грн. із затримкою 1314 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне дорученнях №866 від 07.05.2019 на суму 971,65 грн. із затримкою 1315 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №871 від 08.05.2019 на суму 974,85 грн. із затримкою 1316 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №893 від 11.05.2019 на суму 936,90 грн. із затримкою 1319 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №897 від 13.05.2019 на суму 1640,00 грн. із затримкою 1321 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №900 від 14.05.2019 на суму 877,50 грн. із затримкою 1322 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №910 від 15.05.2019 на суму 8215,00 грн. із затримкою 1323 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №908 від 15.05.2019 на суму 976,65 грн. із затримкою 1323 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №927 від 16.05.2019 на суму 19399,00 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №921 від 16.05.2019 на суму 3712,73 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №926 від 16.05.2019 на суму 876,67 грн. із затримкою 1324 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №934 від 17.05.2019 на суму 1031,00 грн. із затримкою 1325 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №929 від 17.05.2019 на суму 1221,84 грн. із затримкою 1325 днів;

- надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки платіжне доручення №930 від 17.05.2019 на суму 2635,66 грн. із затримкою 1325 днів; (арк. справи 15-16).

Статтею 75 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові, виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

У п.76.1 ст.76 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено: камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 76.3 ст.76 цього Кодексу зазначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (п.86.2 ст.86 Податкового кодексу України).

Судом встановлено, що податковим органом проведена камеральна перевірка сплати узгоджених сум податкового грошового зобов`язання з податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року № від 21.09.2015, за результатами якої було складено акт №362/05-99-49-03/34032208 від 21.05.2019.

Так, строки давності для застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) врегульовано ст.114 Податкового кодексу України, відповідно до якої граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.

За приписами п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Отже, строк коли фіскальна служба мала провести перевірку та як результат визначити суму податкових зобов`язань та/або штрафних санкцій по декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року не повинен бути пізніше 21.09.2018 (граничний строк сплати податкового зобов`язання 30.10.2015), і з огляду на вищевикладені положення законодавства фіскальна служба мала право провести камеральну перевірку платника податків не пізніше закінчення 1095 днів з вказаної дати.

Фіскальний же орган лише 21.05.2019 провів перевірку, а отже за межами строків встановлених Податкового Кодексу України.

Таким чином, відповідачем порушений 1095 денний строк як проведення перевірки, так і визначення суми штрафних санкцій.

Верховний Суд в постановах від 28.01.2020 у справі №520/3161/19 та від 29.01.2020 у справі №620/1040/19 сформулював такий правовий висновок: Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що повноваження щодо визначення грошових зобов`язань податковий орган може реалізувати не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Зазначені висновки також знайшли своє відображення у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №820/3543/17, від 10.05.2018 у справі №820/3544/17.

Таким чином, з огляду на вимоги ч.5 ст.242 КАС України, суд вважає, що податкове-повідомлення рішення № від 28.05.2019 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

У спірних правовідносинах суд також застосовує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Серков проти України" (заява №39766/05), "Щокін проти України" (заяви №23759/03 та №37943/06), які відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" підлягають застосуванню судами як джерела права.

Вказаними рішеннями встановлено порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки органи держаної влади віддали перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства, що призвело до накладення на заявника додаткових зобов`язань зі сплати податку.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення - рішення № від 28.05.2019 прийнято із порушенням п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України, а тому підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головне управління ДПС у Донецькій області провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків ДП Шахтоуправління Південнодонбаське №1 щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 34705,69 грн. по вказаним у додатку платежам до податкового повідомлення-рішення № від 28.05.2019, суд зазначає наступне.

Згідно даних єдиного кабінету платника податків на несвоєчасно сплачені суми податку на додану вартість, відображених в додатку до податкових повідомлень рішень № від 28.05.2019 була нарахована пеня у розмірі 34705,69 грн.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву та у судовому засіданні щодо розрахунку розміру пені не заперечував.

Підпунктом 14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що пенею є сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

Відповідно до пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 20.02.2018 по справі №810/700/17 зазначено, що на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Не сплачене у встановлений законом строк грошове зобов`язання визначається сумою податкового боргу платника податків.

Пунктом 129.3.1 ст.129 податкового кодексу України передбачено, що нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.

На суми грошового зобов`язання, визначеного пп.129.1.1 та 129.1.2 п.129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), та в інших випадках визначення пені відповідно до вимог цього Кодексу, коли її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. На суми грошового зобов`язання, визначеного пп.129.1.3 п.129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), нараховується пеня за кожний календарний день прострочення у його сплаті, включаючи день погашення, із розрахунку 100 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день (п.129.4 ст.129 ПК України).

Пункт 131.2 ст.131 ПК України визначає, що при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені.

Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.

Алгоритм визначення сум грошових зобов`язань міститься в ст.54 ПК України та передбачає самостійне обчислення платником податку суми податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, шляхом зазначення у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу або визначення грошового зобов`язання контролюючим органом. При цьому, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган (пп.54.3.3 ст.54 ПК України).

Приписи Податкового кодексу України надають право податковому органу нараховувати пеню та у встановлених випадках перерозподіляти грошові кошти сплачені позивачем в порядку черговості виникнення податкового боргу. Проте, обов`язку виносити окреме податкове повідомлення-рішення на суму нарахованої пені за ст.129 ПК України не встановлено.

Відповідно до наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 07.04.2016 року №422 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 20.05.2016 року за №751/28881 передбачено, що інтегрована картка платника (далі ІКП) форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; (п.1 Розділ І Загальні положення).

ІКП відкриваються автоматично кожному платнику у разі: нарахування сум грошових зобов`язань і пені з податків, зборів та сум єдиного внеску, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків) (п.2 ч.1 «Порядок ведення інтегрованої картки платника», розділ ІI. «Інтегрована картка платника»).

Абзаци 4,7 п.1 глави 1 Розділу VI Порядку №422, визначають, що при нарахуванні чергової частки розстрочення (відстрочення) сум податкового боргу в ІКП відбувається нарахування пені за несвоєчасну сплату на суму нарахованої частки податкового боргу за період з 91-го дня після останнього дня граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного Податковим кодексом України, і по дату надання розстрочення (відстрочення) податкового боргу (у випадку, коли податковий борг виник в результаті несплати платником податків грошового зобов`язання, визначеного у поданій ним звітності), а з наступного дня після початку дії розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) та/або наступного дня після граничного строку сплати чергової частки розстроченого (відстроченого) грошового зобов`язання (податкового боргу) розпочинається нарахування процентів, які нараховуються по день фактичного погашення чергової частки розстроченого (відстроченого) грошового зобов`язання (податкового боргу) включно.

Отже, нарахування пені здійснюється в автоматичному режимі та пов`язано з фактом несплати у встановлений строк суми самостійно узгодженого зобов`язання.

Відповідно до п.42-1.2 ст.42-1 ПК України, електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу.

З наведеного вбачається, що пеня на суму узгодженого податкового зобов`язання нараховується в силу вимог закону, процес нарахування здійснюється в автоматичному режимі, про стан, розмір нарахування пені платник може дізнатись, зокрема, скориставшись електронним кабінетом.

Оскільки камеральна перевірка була здійснена з порушенням строків передбачених на її проведення, то пеня у розмірі 34705,69 грн. нарахована із порушенням ст.129 ПК України, ІКП позивача підлягає коригуванню шляхом зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 34705,69 грн. по вказаним у додатку до податкового повідомлення рішення № від 28.05.2019 платежам.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при пред`явленні адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 3842 гривень, що підтверджується наявними в матеріалах адміністративної справи платіжними дорученнями № 2604, №2603 від 12.11.2019 (арк. справи 4-5).

Таким чином, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3842 гривні підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Донецькій області на користь позивача.

Керуючись ст.2, ст.8-15, ст.19-21, ст.72-78, ст.90, ст.139, ст.199-228, ст.241-255, ст.293, ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов державного підприємства Шахтоуправління Південнодонбаське №1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення-рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення ГУДФС у Донецькій області № від 28.05.2019 щодо сплати штрафу з податку на додану вартість на суму 12678,79 грн.

Зобов`язати Головне управління Державної фіскальної служби у Донецькій області провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків ДП Шахтоуправління Південнодонбаське № 1, щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 34705,69 грн. по вказаним у додатку до податкового повідомлення рішення № від 28.05.2019.

Стягнути на користь Державного підприємства Шахтоуправління Південнодонбаське №1 (місцезнаходження: 85670, Донецька область, м.Вугледар, вул.Магістральна, 4, ) судові витрати у сумі 3842,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (; місцезнаходження: 87515, Донецька область, м.Маріуполь, вул.Італійська, 59).

Повний текст рішення виготовлено та підписано 17.03.2020.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Т.В.Загацька