Справа № 280/1576/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

10 березня 2020 року Справа № 280/1576/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба (61023, м. Харків, вул. Сумська, 77/79)

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у вищому військовому навчальному закладі,

ВСТАНОВИВ:

06.03.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Харківського національного університету повітряних сил ім. Івана Кожедуба (далі позивач) до ОСОБА_1 (далі відповідач), в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму у розмірі 604 590,17 грн. на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням відповідача під час навчання та сплачений судовий збір.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України з огляду на наступне.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом із тим, частиною п`ятою вказаної статті встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як свідчать матеріали справи, предметом цього позову є правомірність стягнення з ОСОБА_1 витрат, пов`язаних з його утриманням у Харківському національному університеті повітряних сил у сумі 604 590,17 грн.

Так, рапортом від 05.04.2019 ОСОБА_1 просив відрахувати його від подальшого навчання в університеті у зв`язку з розірванням контракту.

Наказом ТВО начальника Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба від 10.06.2019 №149 солдата ОСОБА_1 відраховано від подальшого навчання через відмову від проходження військової служби на посадах офіцерського складу після закінчення навчання. У цьому ж наказі було зазначено про необхідність утримання суми у розмірі 604 590,17 грн. за період навчання в університеті, відповідно до Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.07. 2006 №964.

Чинність контракту припинено 11.06.2019.

Як свідчить загальний розрахунок коштів на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням курсанта від 11.06.2019 №446, відповідач зобов`язувався добровільно відшкодувати витрати на його утримання в університеті не пізніше п`ятнадцяти днів з дати видання наказу про його відрахування. Зворотній бік розрахунку містить напис про ознайомлення відповідача із сумою витрат.

Відповідно до приписів ч. 7 Порядку відшкодування курсантами та особами офіцерського складу витрат, пов`язаних з їх утриманням у вищих навчальних закладах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.2006 №964, у разі відмови курсанта або особи офіцерського складу добровільно відшкодовувати витрати стягнення їх сум здійснюється у судовому порядку.

Отже, з зазначеного вбачається, що відповідачу надано строк на добровільну сплату витрат, пов`язаних з утриманням у закладі вищої освіти до 26.06.2019, у зв`язку з чим з 27.06.2019 розпочався перебіг строку на реалізацію позивачем свого права на звернення до суду з позовом про стягнення вказаних витрат у примусовому порядку.

В свою чергу, позивач звернувся до суду із цим позовом 04.03.2020 (дата направлення позовної заяви поштовими засобами зв`язку), тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Позиція щодо застосування строку звернення до суду в аналогічних спорах викладена в постанові Верховного Суду від 30.09.2019 у справі №340/685/19.

Водночас, позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду. В обґрунтування заяви позивач посилається на ч. 3 ст. 233 Кодексу законів про працю, відповідно до якої для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Крім того, вказує про нестабільність судової практики та відсутність коштів на сплату судового збору.

Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, слід зазначити, що поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Посилання позивача на ч. 3 ст. 233 Кодексу законів про працю суд не приймає, оскільки вказаною нормою врегульовано строки звернення до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду за вирішенням трудових спорів, а не строки звернення до адміністративного суду із позовною заявою про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у вищому військовому навчальному закладі.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду щодо нестабільності судової практики в даній категорії справ мають суб`єктивний характер та не позбавляли останнього можливості звернутись до суду з даним позовом у встановлені КАС України строки.

Стосовно посилань на відсутність коштів на сплату судового збору слід зазначити про таке.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на звернення до суду у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

Слід також зазначити і про те, що позивач вже звертався до Запорізького окружного адміністративного суду із аналогічним позовом, та ухвалою суду від 26.11.2019 у справі № 280/3909/19 позивачу запропоновано надати у підготовче засідання письмові пояснення щодо дати ознайомлення відповідача з розрахунком від 11.06.2019 №446, та у разі пропуску строку звернення до суду надати відповідну заяву про поновлення такого строку із посиланням на поважні причини його пропуску.

Водночас, позивачем вимоги даної ухвали проігноровано, що свідчить про нівелювання встановлених процесуальним законом послідовних способів реалізації права на судовий захист, у зв`язку із чим ухвалою суду від 13.01.2020 у справі № 280/3909/19 позовну заяву Харківського національного університету повітряних сил до ОСОБА_1 про стягнення витрат понесених у зв`язку з навчанням та утриманням під час навчання у навчальному закладі залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За таких обставин, суд визнає неповажними підстави, вказані Харківським національним університетом Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба у заяві про поновлення строку звернення до суду, а тому позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.

Частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, відповідно до приписів пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлено ставку судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3 частини 1 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 № 294-IX встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму у розмірі 604 590,17 грн., отже за дану вимогу майнового характеру належить сплатити судовий збір у розмірі 9 068,85 грн.

Позивачем у якості доказів сплати судового збору надано копію платіжного доручення від 01.08.2019 №2063 на суму 9 068,85 грн.

Водночас, з системи «Діловодство спеціалізованого суду» судом встановлено, що позивачем додано вказане платіжне доручення у якості доказів сплати судового збору за подання позовної заяви у справі № 280/3909/19.

Як зазначалося вище, ухвалою суду від 13.01.2020 у справі № 280/3909/19 позовну заяву Харківського національного університету повітряних сил до ОСОБА_1 про стягнення витрат понесених у зв`язку з навчанням та утриманням під час навчання у навчальному закладі залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

При цьому, частиною п`ятою статті 6 закону України «про судовий збір» встановлено, що за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

За таких обставин, копія платіжного доручення від 01.08.2019 №2063 на суму 9 068,85 грн. не є доказом сплати судового збору за подання позовної заяви у справі №280/1576/20, а отже позивачу необхідно надати такі докази до суду.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 241, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави, вказані Харківським національним університетом Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба у заяві про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви надати до суду:

заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку;

оригінал платіжного документу на підтвердження сплати судового збору в розмірі 9 068,85 грн.

Роз`яснити позивачу, що згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.П. Бойченко