Справа № 320/4323/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4323/19
У Х В А Л А

16 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Федотова І.В., перевіривши апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов"язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2020 року апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору, пропуском строку апеляційного оскарження та встановлено десятиденний строк на усунення недоліків з моменту отримання судового рішення.

Вказану ухвалу отримано скаржником 05.03.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак станом на час прийняття цього судового рішення, недоліки апеляційної скарги усунуто не було, судовий збір за її подання не сплачено, заяву про поновлення строку не подано, інші причини його пропуску не вказано.

У межах встановленого строку, скаржник подав до суду клопотання про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до частин першої та другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що суд вправі продовжити лише строк, який ним був встановлений. Повноважень суду щодо продовження строку встановленого законом, норми КАС не передбачають.

Відповідно до частини другої статті 297 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За змістом частин першої-другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, закон встановлює граничний десятиденний строк, протягом якого можуть бути усунуті недоліки апеляційної скарги. Тобто суд має право на власний розсуд визначати цей строк виключно в межах десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як зазначалося, скаржнику було встановлено максимально дозволений законом строк усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання ухвали. На переконання колегії суддів, суд апеляційної інстанції у такому випадку позбавлений можливості продовжити цей строк, оскільки це свідчитиме про порушення граничного строку, встановленого законом, який суд, як зазначалося, не вправі продовжувати.

Крім того, просячи продовжити строк усунення недоліків, скаржник вказує не відсутність у нього коштів, проте не стверджує про ймовірність сплати збору у майбутньому та не надає будь-яких доказів вжиття ним дій щодо отримання відповідного фінансування.

Таким чином, підстави для продовження скаржнику строку усунення недоліків апеляційної скарги відсутні.

Згідно частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга, недоліки якої у встановлений судом строк усунуто не було, повертається скаржнику.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити, а апеляційну скаргу необхідно повернути, оскільки скаржником не було усунуто її недоліків.

Щодо клопотання позивача про повернення апеляційної скарги Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини четвертої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, вимога частини четвертої статті 131-2 Конституції України для органів державної влади почала діяти з 1 січня 2020 року.

Водночас, частина п`ята статті 131-2 Конституції України містить також і винятки, щодо представництва в суді в окремих спорах. Так, зазначеною нормою передбачено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до частини другої статті 57 КАС у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. Повноваження представників сторін та інших учасників справи можуть довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 59 КАС).

Відповідно до частини четвертої статті 55 КАС Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що у справах незначної складності, представником органу державної влади може бути фізична особа за довіреністю. В інших випадках участь органу державної влади у судовому процесі здійснюється через самопредставництво відповідно до частини четвертої статті 55 КАС.

За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частин другої, третьої статті 12 КАС спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, для розгляду малозначних справ КАС передбачає спрощене позовне провадження, а для всіх інших - загальне позовне провадження.

Колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції розглянуто справу у спрощеному провадження, оскільки ця справа є справою незначної складності відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС.

Тому, участь органу державної влади у даній справі може здійснюватися шляхом представництва за довіреністю відповідно до частини другої статті 57 КАС.

До апеляційної скарги було долучено довіреність особи, яка її підписала, а отже остання має достатній обсяг повноважень на представництво скаржника у даній праві.

За таких обставин, клопотання позивача про повернення апеляційної скарги Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 34, 169, 248, 256, 298, 299 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про повернення апеляційної скарги Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відмовити у задоволенні клопотання Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року.

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов