Справа № 260/1673/19
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 березня 2020 рокум. Ужгород№ 260/1673/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання - Кустрьо В.М.,

за участю:

представників позивача - Резуненко О.А., Гнатик Р.О.,

представника відповідача - Пензов С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 05 березня 2020 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 10 березня 2019 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Континент", в особі представника Резуненко О.А. (далі - позивач, ТОВ "Євро Континент"), звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці ДФС (далі - відповідач, Закарпатська митниця ДФС), якою просить: 1) Визнати незаконним та скасувати рішення про коригування митної вартості товару № UA305200/2019/000001/2 від 12 листопада 2019 року та картку відмови № UA305200/2019/00126.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем подано до Закарпатської митниці ДФС митну декларацію для митного оформлення товару (фрукти свіжі). Позивачем до митної декларації у відповідності до статі 53 Митного кодексу України подано всі необхідні документи для підтвердження митної вартості товару, обчисленої за основним методом - за ціною договору. На запит Закарпатської митниці ДФС позивач не надав додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару, оскільки вже подав всі необхідні та наявні документи для її підтвердження. Однак, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA305200/2019/000001/2 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00126 від 12 листопада 2019 року. Позивач заперечує існування підстав для коригування митної вартості товарів, оскільки ним надано митному органу всі необхідні документи, передбачені ст. 53 МК України.

В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві та відповіді на відзив, просили суд їх задовольнити.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що за результатами аналізу митних оформлень в ЄАІС ДФС встановлено, що заявлена позивачем вартість товарів є значно нижчою за митну вартість ідентичних та аналогічних товарів, митне оформлення яких вже завершено. Крім того, надані декларантом до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, які б дозволили упевнитися в достовірності фактурної (митної) вартості, тобто не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, що унеможливлює застосування першого методу визначення митної вартості відповідно до вимог ст.58 Митного кодексу України. Враховуючи наведене, відповідач вважає, що рішення митного органу про коригування митної вартості та картка відмови є правомірними та відповідають вимогам законодавства, а тому просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного:

Судом встановлено, що 30 жовтня 2019 року року між ТОВ "Євро Континент" (покупець) та OKYANUS GLOBAL Gida Sanayi ve Ticaret LTD Sti (продавець) укладено контракт № 30/10/19 , відповідно до якого ТОВ "Євро Континент" купує товар - фрукти та овочі.

11 листопада 2019 року позивачем подано до митного оформлення митну декларацію № UA305200/2019/055191 на товар - фрукти свіжі, виробник OKYANUS GLOBAL Gida Sanayi ve Ticaret LTD Sti, а саме:

- цитрусові, свіжі або сушені: апельсини солодкі, свіжі в ящиках загальною кількістю 400 шт. - ціна товару 2198, 9200 дол. США;

- цитрусові, свіжі або сушені: лимони (Citrus limon, Citrus Limonus) свіжі в ящиках загальною кількістю 250 шт. , ціна товару - 1847,1000 дол. США;

- цитрусові свіжі або сушені: грейпфрути свіжі в ящиках загальною кількістю 100 шт, ціна товару 606,9000 дол. США;

- цитрусові свіжі або сушені: мандарини свіжі ящиках загальною кількістю 1140 шт. - ціна 4397,8500 дол. США;

- інші плоди: гранат свіжий в ящиках загальною кількістю 120 шт. - ціна товару 791,6100 дол. США.

Під час декларування вищевказаних товарів позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару

Позивачем для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення надано: сертифікат якості № 630/1 від 07.11.2019 року; сертифікат якості № 8631/1 від 07.11.2019 р. ; № 8634/1 від 07.11.2019 року; сертифікат якості № 2 W796 від 07.11.2019 р.; сертифікат якості № 2 W115 від 07.11.2019 року; рахунок фактура (інвойс) № 022189 від 07.11.2019 року; автотранспортна накладна № АС0182498 від 07.11.2018 року; фіто санітарний сертифікат EC/TR А 3721072 від 07.11.2019 року; сертифікат про походження товару № С 0892090; книжка МДП ХN.80198877 від 07.11.2019 року; документ, що підтверджує вартість страхування; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються № 30/10/19 від 30.10.2019 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 4811445 від 11.11.2019 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів № 1 від 01.11.2019 року; копія митної декларації країни відправлення № 19070800ЕХ001452 від 07.11.2019 року; митна декларація № UA305200.2019.055191 від 11.11.2019 року.

Під час здійснення митних формальностей за поданою декларантом митною декларацією, відповідач запропонував декларанту надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме - висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями; експортну декларацію країни відправлення в повному обсязі; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.

У заяві від 12 листопада 2019 року позивач повідомив Закарпатську митницю ДФС, що інших додаткових документів надати не може.

Рішенням Закарпатської митниці ДФС про коригування митної вартості UA305200/2019/000001/2 від 12 листопада 2019 року проведено коригування митної вартості задекларованого позивачем товару та розраховану декларантом митну вартість товару скориговано наступним чином:

- цитрусові, свіжі або сушені: апельсини солодкі, свіжі в ящиках загальною кількістю 400 шт. - 4600,00 дол. США;

- цитрусові, свіжі або сушені: лимони (Citrus limon, Citrus Limonus) свіжі в ящиках загальною кількістю 250 шт. , ціна товару - 2450,00 дол. США;

- цитрусові свіжі або сушені: грейпфрути свіжі в ящиках загальною кількістю 100 шт, ціна товару 1380,00 дол. США;

- цитрусові свіжі або сушені: мандарини свіжі ящиках загальною кількістю 1140 шт. - ціна 9200,00 дол. США;

- інші плоди: гранат свіжий в ящиках загальною кількістю 120 шт. - ціна товару 1410,00 дол. США.

У графі вищевказаного рішення "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначено, що заявлена декларантом митна вартість товарів не може бути визнана з наступних причин: 1) у поданих декларантом до митного оформлення документах, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України відсутні всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар; 2) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у ст. 58 МК України в частині достовірності ціни, що була фактично сплачена; 3) неподання декларантом додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ч. 3 ст. 53 МК України. Надані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, зокрема в експортній митній декларації країни відправлення відсутні сторінки в повному обсязі, що викладає сумнів у достовірності статистичної вартості та відповідно, митної вартості.

Також у вказаному рішенні зазначено, що в митного органу наявна цінова інформація про значно вищу вартість аналогічних товарів (джерело - база ЄАІС ДФС) митне оформлення яких вже завершено, що призвело до сумнівів у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості товару.

Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосувався відповідно до положень ч. 2 ст. 58 МК України, оскільки в наданих до митного оформлення документах відсутні всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Метод 2 а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) не застосовувався, у зв'язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних товарів.

Органом доходів і зборів застосовано метод 2 б (за ціною договору щодо подібних аналогічних товарів), у зв'язку з наявністю в органу доходів і зборів відповідної цінової інформації, а саме - цінова інформація ЄАІС ДФС. Відповідно до положень ст. 60 МК України за митну вартість взяті прийняті органом доходів і зборів вартість операцій з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту збігається з часом експорту оцінюваних товарів та є максимально наближеним до нього.

На підставі рішення про коригування митної вартості, Закарпатською митницею ДФС видано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00126 від 12 листопада 2019 року.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Митного кодексу України (далі - МК України) законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як вже встановлено судом, декларант надав наявні у нього документи для підтвердження митної вартості задекларованого товару, зокрема: сертифікат якості № 630/1 від 07.11.2019 року; сертифікат якості № 8631/1 від 07.11.2019 р. ; № 8634/1 від 07.11.2019 року; сертифікат якості № 2 W796 від 07.11.2019 р.; сертифікат якості № 2 W115 від 07.11.2019 року; рахунок фактура (інвойс) № 022189 від 07.11.2019 року; автотранспортна накладна № АС0182498 від 07.11.2018 року; фіто санітарний сертифікат EC/TR А 3721072 від 07.11.2019 року; сертифікат про походження товару № С 0892090; книжка МДП ХN.80198877 від 07.11.2019 року; документ, що підтверджує вартість страхування; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються № 30/10/19 від 30.10.2019 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 4811445 від 11.11.2019 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів № 1 від 01.11.2019 року; копія митної декларації країни відправлення № 19070800ЕХ001452 від 07.11.2019 року; митна декларація № UA305200.2019.055191 від 11.11.2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч. 2 ст. 54 МК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (ч. 7 ст. 54 МКУкраїни).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У відповідності до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту визначені статтею 57 Митного кодексу України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 57 МК України Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов'язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Такий висновок суду в подібних правовідносинах, викладений в постановах Верховного Суду від 06 вересня 2019 року у справі № 815/2501/18, від 04 вересня 2018 року у справі № 808/9123/15, від 20 лютого 2018 у справі №809/1884/16.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п'ятої статті 58 Митного кодексу України.

Враховуючи вищенаведене, суд відхиляє посилання відповідача на неподання декларантом додаткових документів, оскільки в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, яка підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12 червня 2018 року у справі № 820/1780/18 .

З оскарженого рішення про коригування митної вартості вбачається, що підставами для витребування від декларанта додаткових документів та для коригування митної вартості була наявність сумнівів у заявленій митній вартості та спрацювання АСАУР.

Однак, суд зазначає, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.02.2019 в справі №805/2713/16-а.

Як вбачається з оскарженого рішення про коригування митної вартості товару, відповідачем при визначені числового значення митної вартості товарів за основу взята наявна в ЄАІС ДФС інформація щодо митної вартості аналогічних товарів.

Разом з тим, суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Також суд зазначає, що рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб'єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв'язку з чим така інформаційна база не містить всіх об'єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2019 року у справі № 825/648/17.

Крім того, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача, в оскарженому рішенні про коригування митної вартості про те, що в експортній митній декларації країни відправлення відсутні сторінки в повному обсязі, оскільки не відповідність зазначеної у експертній митній декларації країни відправлення декларації кількості сторінок (3 сторінки) фактичний кількості сторінок такої декларації (2 сторінки) обумовлена способом її роздрукування, а саме у форматі альбомної сторінки. В той же час, як встановлено судом із дослідженої копії експертної митної декларації, спосіб її роздрукування не вливає на цифрові значення митної вартості, оскільки така декларація містить відомості про вартість всіх товарів, що підлягали декларуванню позивачам згідно поданої митної декларації № UA305200/2019/055191.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що позивач при митному оформленні надав наявні в нього та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості за ціною договору. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни товару, та не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав для коригування митної вартості товару.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та обставин, встановлених судом, суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів № UA305200/2019/000001/2 від 12 листопада 2019 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митного оформлення випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00126 від 12 листопада 2019 року Закарпатської ДФС, у зв'язку з чим, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів наявність, визначених підстав для проведення коригування митної вартості автомобіля, заявленої декларантом у митній декларації та правомірність винесення ним рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митного оформлення випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Відтак, вимоги позову відповідають вимогам законодавства та встановленим в судовому засіданні обставинам справи, що підтверджені належними та допустимими доказами та, за наведених обставин, позов слід задовольнити в повному обсязі.

У відповідності до ст. 139 КАС України необхідно стягнути на користь позивача судові витрати у розмірі 5301,39 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці ДФС.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" (Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі Лази, вул. Східна, буд. 5, ) до Закарпатської митниці ДФС (Закарпатська область, вул. Собранецька,буд. 20, ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації - задовольнити.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA305200/2019/000001/2 від 12 листопада 2019 року.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови Закарпатської митниці ДФС в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00126 від 12 листопада 2019 року.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" (Закарпатська область, Ужгородський район, с. Великі Лази, вул. Східна, буд. 5, ) за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці ДФС (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 20, ) судові витрати у розмірі 5301,39 грн. (п'ять тисяч триста одна гривня тридцять дев'ять копійок).

5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

СуддяН.Д. Маєцька