Справа № 320/3916/19
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2020-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2020 року № 320/3916/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши в м. Києві у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до ТОВ «Дар Сервіс» про застосування заходів реагування,

встановив:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ТОВ «Дар Сервіс», в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі готелю із спортивно-оздоровчим комплексом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дар Сервіс», за адресою: Київська область, Києво- Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.05.2019 № 358.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в ході проведення перевірки відповідача, що розташований за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу житло та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Ухвалою суду від 29.07.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Відповідач правом подачі до суду відзиву на позовну заяву не скористався, як і не скористався правом на подачу будь-яких клопотань чи заяв.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

ТОВ «Дар Сервіс» зареєстроване як юридична особа 31.03.2014, що підтверджується витягом з ЄДРПОУ станом на 24.06.2019.

ТОВ «Дар Сервіс» є приватним власником готелю із спортивно-оздоровчого комплексу за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 21.07.2014.

Відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 20.05.2019 № 531 «Про проведення позапланових перевірок», було здійснено позапланову перевірку виконання вимог припису від 07.02.2019 № 3 щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Дар Сервіс», за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, про що зазначається в рапорті т.в.о. заступника начальника Києво-Святошинського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майора служби цивільного захисту Кульчицького O.A.

Також 20.05.2019 було видане посвідчення № 5594 на проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки ТОВ «Дар Сервіс», за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, провідним інспектором Києво-Святошинського РВ ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Олійником Віталієм Олексійовичем, яке було вручено особисто під підпис директору ТОВ «Дар Сервіс» Нофенко О.В. 27.05.2019.

За результатами позапланової перевірки 28.05.2019 був складений акт №358 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та було виявлено 30 порушень, а саме:

- мінімальні протипожежні відстані від готелю із спортивно-оздоровчим комплексом до відкритої автостоянки менше 10 м (Вимога встановлена пунктом

10.8.8 таблиці 10.6 ДБНБ.2.2- 12:2018);

- захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не виконано відповідно до вимог пункту 6.1.4 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко-захисту будівель і споруд», а саме: газовідвідні і дихальні труби для вільного відведення в атмосферу газів, парів і суспензій вибухонебезпечної концентрації готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не входять в зону захисту блискавковідводів в який повинен входити простір над обрізом труб, обмежений півкулею радіусом 5 м;

- ширина у просвіті дверей виходу на сходову клітку 4-го поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом менша ніж 0,8 метра (Вимога встановлена пунктом 7.2.7 ДБНВ.1.1-7:2016);

- на перепадах висот по шляху евакуації 1-го поверху з приміщення ресторану в сходову клітку готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштована огорожа з поручнями (Вимога встановлена пунктом 7.3.8 ДБНВ. 1.1-7:2016;

- із приміщень сауни не влаштовані відокремлені евакуаційні виходи безпосередньо назовні готелю із спортивно-оздоровчим комплексом (Вимога встановлена пунктом Д.4 додатку Д ДБН В.2.2-9-2009);

- двері виходу на покрівлю із сходової клітки готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштовано протипожежними 2-го типу (Вимога встановлена пунктом

8.6 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- на шляхах евакуації з приміщення 5-го поверху готелю із спортивно- оздоровчим комплексом влаштовані гвинтові сходи (Вимога встановлена пунктом

7.3.9 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- в коридорах на шляхах евакуації 2,3,4 та цокольного поверхах готелю із спортивно-оздоровчим комплексом використовуються покриття підлоги з невизначеною пожежною небезпекою (покриття підлоги має бути з будинків і споруд. Улаштування блискавко-захисту будівель і споруд», а саме: газовідвідні і дихальні труби для вільного відведення в атмосферу газів, парів і суспензій вибухонебезпечної концентрації готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не входять в зону захисту блискавковідводів в який повинен входити простір над обрізом труб, обмежений півкулею радіусом 5 м;

- ширина у просвіті дверей виходу на сходову клітку 4-го поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом менша ніж 0,8 метра (Вимога встановлена пунктом 7.2.7 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- на перепадах висот по шляху евакуації 1-го поверху з приміщення ресторану в сходову клітку готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштована огорожа з поручнями (Вимога встановлена пунктом 7.3.8 ДБН В.1.1-7:2016;

- із приміщень сауни не влаштовані відокремлені евакуаційні виходи безпосередньо назовні готелю із спортивно-оздоровчим комплексом (Вимога встановлена пунктом Д.4 додатку Д ДБН В.2.2-9-2009);

- двері виходу на покрівлю із сходової клітки готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштовано протипожежними 2-го типу (Вимога встановлена пунктом

8.6 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- на шляхах евакуації з приміщення 5-го поверху готелю із спортивно- оздоровчим комплексом влаштовані гвинтові сходи (Вимога встановлена пунктом

7.3.9 ДБН В. 1.1-7:2016);

- в коридорах на шляхах евакуації 2,3,4 та цокольного поверхах готелю із спортивно-оздоровчим комплексом використовуються покриття підлоги з невизначеною пожежною небезпекою (покриття підлоги має бути з матеріалів з вищою пожежною небезпекою ніж В2, РП2, Д2, Т2 відповідно до пункту 7.3.3 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- вікна у зовнішніх стінах сходових кліток типу СК1 готелю із спортивно- оздоровчим комплексом, не обладнані пристроями для їх відчинення, площа яких має бути не менше ніж 1,2м2 (Вимога встановлена пунктом 7.3.26 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- системи протипожежного захисту готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не справні;

- тривожні сповіщення від приладів приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не виведені на пульт пожежного спостерігання відповідно до пункту 5.8 ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- приміщення кухні 4-го поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до таблиці А.1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- приміщення тамбуру з якого влаштований вихід безпосередньо на зовні з 1-го поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не обладнано системами протипожежного захисту до таблиці А.1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- приміщення 5-го поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до таблиці А. 1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- приміщення серверної цокольного поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не обладнано автоматичними системами пожежогасіння відповідно до пункту 13.1 таблиці А.2 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- не проведено випробування на тиск та витрату води зовнішнього протипожежного водопроводу з оформленням акта;

- кожен пожежний кран-комплект готелю із спортивно-оздоровчим не укомплектований важелем для полегшення відкривання вентиля;

- не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність пожежних кран-комплектів шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не установлено вказівні знаки;

- переносні вогнегасники готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення, або у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання);

- у місцях перепаду висот покрівлі готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не улаштовано зовнішні пожежні драбини (Вимога встановлена пунктом

8.8 ДБНВ. 1.1-7:2016);

- в приміщенні дахової котельні готелю із спортивно-оздоровчим комплексом компоненти системи протипожежного захисту не виконані у вибухобезпечному виконанні відповідно до таблиці А.2 додатку А пункту 7.2.25 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- вікна в приміщенні дахової котельні готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштовано у якості легкоскидних конструкцій (Вимога встановлена пунктом 6.8 ДБН В.2.5-77:2014);

- віконні прорізи приміщення дахової котельні готелю із спортивно- оздоровчим комплексом не обладнано пристроями для попередження можливого розкидання скла, не порушуючи вимог щодо евакуації людей при пожежі (Вимога встановлена пунктом 6.8 ДБН В.2.5-77:2014);

- двері електрощитової цокольного поверху готелю із спортивно-оздоровчим комплексом не влаштовано протипожежними 2-го типу (Вимога встановлена пунктом 6.31 та 6.4 ДБН В.1.1-7:2016);

- черговий персонал готелю із спортивно-оздоровчим комплексом, а також його мешканці не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі;

- не проведено ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки;

- працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту;

- не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;

- не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.

Чим порушено законодавчих та нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) абзац перший пункту 1.1 глави 1 розділу IIIППБУ;

2) пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ;

3) пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ;

4) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ;

5) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;

6) підпункт 4 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ;

7) підпункт 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ;

8) підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ШІБУ;

9) пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;

10) пункт 22 розділу II ППБУ;

11) пункт 5.6 глави 5 розділу VI ППБУ;

12) стаття 9 ЗУ №2245-ІІІ;

13) пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ;

14) пункт 11 частини першої статті 20 КЦЗУ;

15) пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ.

Судом встановлено, що даний акт перевірки керівником не підписано, оскільки останній відмовився від ознайомлення, підпису та отримання. Тому вказаний акт направлений рекомендованим листом.

Позивачем 07.02.2019 було винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки №3. Строк виконання виявлених порушень позивачем було визначено до 01.05.2019.

В подальшому позивачем винесено наказ № 1172 від 01.11.2019 про проведення позапланової перевірки відповідача, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5.

За результатами позапланової перевірки 06.11.2019 був складений акт №71 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та встановлено, що відповідачем порушено законодавчих та нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме: - пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 1.7 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 5.7 глави 5 розділу VI ППБУ; пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ; пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ; пункт 1.2 та 1.4 глави 1 розділу V ППБУ; наказ МНС №98 від 23.02.2006, ПТБ; п.22 розділу II ППБУ, п.2.3 розділу VI ППБУ; пункт 22 розділу II ППБУ, п. 9 розділу II ППБУ; пункт 22 розділу II ППБУ, п. 2.23 глава 2 розділу III ППБУ; пункт 22 розділу II ППБУ; пункт 22 розділу II ППБУ, п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ; пункт 22 розділу II ППБУ; пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ; пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ; пункт 2.8 глави 2 розділу III ППБУ; пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ; пункт 16 розділу II ППБУ; пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ; пункт 11 розділу II ППБУ; пункт 8 розділу II ППБУ; пункт 2 розділу II ППБУ; пункт 4 розділу II ППБУ; пункт 15, 20 розділу II ППБУ; пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ; п.8 частини 1 ст.20 Кодексу цивільного захисту України; пункт 1.19 глави 1 розділу III ППБУ; пункт 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ; пункт 3.15 глави 3 розділу V ППБУ; дод.2 наказу МВС від 15.01.2018 №25; ст.57 КЦЗУ; сг.20 КЦЗУ, п.5.6 глави 5 розділу VI ППБУ.

Відповідно до даного акту перевірки його примірник отримано 06.11.2019 особою за дорученням - Тимофєєвим І.О ..

Надаючи правову оцінку відносинам, до виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 4 Закону №877-У передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (ч.2 ст.64 КЦЗ).

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи (ч.3 ст.64 КЦЗ).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ.

Основними завданнями ДСНС є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; внесення на розгляд Міністра внутрішніх справ пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах; реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності (п. З Положення № 1052).

Згідно з частиною другою статті 51 КЦЗ, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (ч.З ст.55 КЦЗ).

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст.66 КЦЗ).

У силу пункту 12 частини першої статті 67 КЦЗ, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу житло та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Положеннями частини першої статті 70 КЦЗ встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2. ст 70 КЦЗ).

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини сьомої статті 7 Закону №877-У на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Суд встановив, що у період з 20.05.2019 по 28.05.2019 позивачем проведено позапланову перевірку ТОВ «Дар Сервіс», за адресою: Київська область, Києво- Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, 5, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт перевірки від 28.05.2019 №358, в якому зафіксовано 30 порушень. В подальшому позивачем 06.11.2019 проведено позапланову перевірку ТОВ «Дар Сервіс», за результатами якої складено акт перевірки від 06.11.2019 №71, в якому зафіксовано 55 порушень.

Відповідачем не надано до суду доказів виконання встановлених позивачем порушень, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Таким чином, встановлені порушення позивачем не усунуті ТОВ «Дар Сервіс» взагалі.

А тому, суд дійшов висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини першої статті 2 КЦЗ, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналізуючи порушення, виявлені під час проведення перевірки ТОВ «Дар Сервіс», суд робить висновок, що вони можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози житло та здоров`ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

В силу положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З огляду на зазначене, беручи до уваги докази, наявні у матеріалах справи у їх сукупності, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, беручи до уваги ту обставину, що наявність порушення відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, має тривалий характер та не було належним чином спростовано відповідачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі готелю із спортивно-оздоровчим комплексом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дар Сервіс», за адресою: Київська область, Києво- Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика кільцева, 5, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.05.2019 № 358.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лиска І.Г.