Справа № 160/11685/19
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участю секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.,
представника позивача: Ховрич О.А.,
представника відповідача: Мельник А.М., Якименка Є.П.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання виконати вимоги припису,-
21.11.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Управління державного архітектурно-булівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , в якій позивач просить:
- зобов`язати громадянина ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Індустріальним РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 20.06.1996р.) виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 р., а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1, у відповідність до вимог чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.11.2019 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1921,00 грн.; належним чином завірених копій документів, що додані до позовної заяви для суду та для відповідача.
На виконання ухвали суду від 26.11.2019 року позивачем 19.12.2019р. усунуто вказані недоліки позовної заяви.
Представник позивача в підготовче судове засідання 22.01.2020р. не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи, проте 22.01.2019 року на електронну адресу суду від нього надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю вирішення питання щодо належного представництва Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в судовому засіданні.
Відповідач в підготовче судове засідання 22.01.2020р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
22.01.2020р. підготовче судове засідання було відкладено на 19.02.2020 року на 11:00год.
19.02.2020р. до канцелярії суду надійшов відзив ОСОБА_1 на позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та заперечував проти його задоволення, посилаючись на те, що позивачем на ім`я ОСОБА_1 08.12.2014 року та 17.07.2018 року вже були видані приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , які відповідач виконує належним чином та ніяких будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , не проводить, що позивачем не спростовано жодним чином. Виданий за результатами нової позапланової перевірки від 03.07.2019р. припис про усунення порушень ДБН Б.2.2.-122018 ОСОБА_1 отримано не було, а тому останній не міг виконати його вимоги, оскільки про існування припису від 03.07.2019р. відповідачеві стало відомо лише під час розгляду справи №160/9483/19, в рамках якої ОСОБА_1 оскаржується інший припис позивача від 14.08.2019 року. Також відповідач зазначає, що позивачем допущено грубе порушення вимог пунктів 7 та 9 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 «Про затвердження Порядку здійснення державно-архітектурного контролю» під час видачі направлення на проведення перевірки, проведення позапланового заходу та складання Акта від 03.07.2019р., що, в свою чергу, є підставою для визнання протиправним припису від 03.07.2019р. та прийняття рішення про відмову в задоволенні позову.
19.02.2020р. від представника відповідача до канцелярії суду також надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якого зазначено, що позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії та виконати припис від 03.07.2019 року подано з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, зважаючи на те, що в приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 року, про зобов`язання відповідача виконати який просить позивач, встановлено строк його виконання до 07 серпня 2019 року, тобто про невиконання цього припису позивач дізнався вже 08.08.2019р. і саме з цієї дати у позивача, як суб`єкта владних повноважень, виникли підстави, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом позовних вимог протягом трьох місяців з дня виникнення таких підстав. Оскільки позивач звернувся до суду лише 21 листопада 2019 року, ним порушено встановлений ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України строк звернення до суду з цим позовом. При цьому позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду. Крім того, не скориставшись своєчасно своїм правом на звернення до суду, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради винесло новий припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14 серпня 2019 року з вимогою про виконання вимог припису від 03 липня 2019 року, а саме: привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі з терміном дії до 14 вересня 2019 року, який на даний час оскаржується в Дніпропетровському окружному адміністративному суді. З огляду на наведене, відповідач просив суд залишити позовну заяву без розгляду.
У підготовчому судовому засіданні 19.02.2020 року представник відповідача підтримав заявлене клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив його задовольнити.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 03 березня 2020 року о 10:00 год.
03.03.2020 року представником позивача до канцелярії суду надано клопотання про поновлення строків звернення до суду, яке обґрунтовано тим, що під час проведення 14.08.2019р. позапланової перевірки виконання відповідачем припису від 03.07.2019р. було виявлено його не виконання та видано новий припис від 14.08.2019р., яким ОСОБА_1 зобов`язано до 16.09.2019 року виконати вимоги припису від 03.07.2019р., а саме: привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, тому, оскільки термін виконання припису від 14.08.2019р. встановлено до 16.09.2019р., то тримісячний строк звернення до суду у розумінні приписів ст.122 КАС України слід відраховувати саме від 16.09.2019р., а, отже, строк звернення до суду спливає лише 16.12.2019р. Таким чином, позовна заява подана в межах встановленого законом строку.
У підготовчому судовому засіданні 03.03.2020р. представник позивача підтримав подане ним клопотання про поновлення строків звернення до суду та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив його задовольнити.
Представники відповідача у підготовчому судовому засіданні 03.03.2020р. заперечували проти задоволення клопотання представника про поновлення строків звернення до суду та наполягали на задоволенні свого клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на викладені у цьому клопотанні доводи.
Заслухавши пояснення представників сторін відносно заявлених клопотань, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм процесуального права, що регулюють це питання, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду та про задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.
Так, ч.1 ст.122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з абз.2 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
За змістом приписів ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Разом з цим, ч.1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку.
Отже, практика Європейського Суду свідчить, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду (справа «Девеер проти Бельгії»).
Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
З урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.
Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).
При цьому у визначенні моменту і виникнення у суб`єкта владних повноважень права на позов має значення об`єктивна обставина, а саме: наявність факту виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала.
Отже, обов`язковою умовою для залишення адміністративного позову без розгляду є не лише встановлення факту пропуску строку звернення до суду, а й відсутність підстав вважати, що такий строк пропущений з поважних причин.
Судом встановлено, що за результатами проведеної 03.07.2019р. головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 по об`єкту будівництва, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення відповідачем вимог п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п.15.2.2 ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», п.6.1.20. п.п. 10.29. 10.30* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п.14.9.1 ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій».
На підставі акта перевірки позивачем видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019p., яким від ОСОБА_1 вимагалося до 07.08.2019р. усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил.
Також у вказаному приписі зазначено, що про його виконання вимагається повідомити управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради у строк до 08.08.2019р.
Судом також встановлено, що станом на 08.08.2019р. до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради жодних повідомлень від ОСОБА_1 про виконання припису від 03.07.2019р. не надходило.
У зв`язку із цим, 14.08.2019р. головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019р.
З огляду на наведене, 14.08.2019р. позивачем видано новий припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким ОСОБА_1 повторно висунуто вимогу до 16.09.2019 року виконати вимоги припису від 03.07.2019р., а саме: привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.
Також 14.08.2019р. складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.188-42 КУпАП, з урахуванням якого 30.08.2019р. постановою №32/А ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП, та накладено штрафу у сумі 6800грн.
Оскільки ОСОБА_1 приписи від 03.07.2019р. та від 14.08.2019р. виконано не було, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Відповідно до поштового штемпеля на конверті, в якому направлено позовну заяву, вона подана управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 18.11.2019р.
Вирішуючи питання з якого моменту суб`єкт владних повноважень набув право звернутися до адміністративного суду із позовом про зобов`язання відповідача виконати вимого припису, суд звертає увагу на таке.
Відлік строку на звернення до суду для управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, як суб`єкта владних повноважень, почався з дня виникнення підстав, що дають право на пред`явлення позовних вимог, тобто з дня встановлення факту невиконання відповідачем припису від 03.07.2019р. у встановлений у цьому приписі строк.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, що міститься у постановах від 21 лютого 2011 року у справі № 21-9а11, від 04 листопада 2014 року у справі № 21-469а14, від 03 лютого 2015 року у справі № 21-10а15, Верховного Суду, що міститься в постановах від 06 лютого 2018 року у справі № 811/2242/15, від 27 лютого 2018 року у справі № 2а-6589/09/1570, від 20 березня 2018 року у справі № 803/1397/17, від 11.04.2018р. у справі №804/401/17.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Зважаючи на те, що підставою для звернення управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до суду з цим позовом стало встановлення факту невиконання ОСОБА_1 припису від 03.07.2019р., строк виконання якого сплинув 07.08.2019р., про що позивачу було достеменно відомо, оскільки відповідачем станом на 08.08.2019р. не було подано жодних повідомлень про виконання цього припису, як-то в ньому передбачалося, право на звернення до суду з цим позовом у позивача виникло саме 08.08.2019р., отже, саме з цієї дати слід обраховувати встановлений абз.2 ч.2 ст.122 КАС України тримісячний строк для звернення до адміністративного суду з цим позовом.
Оскільки позивач звернувся до суду з позовом лише 18.11.2019р., останнім порушено встановлений абз.2 ч.2 ст.122 КАС України строк звернення до суду з цим позовом, який сплинув 08.11.2019р.
При цьому жодних доказів існування поважних причин пропуску цього строку відповідачем надано не було, як і взагалі не зазначено про їх наявність.
З огляду на зазначене, суд доходить висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних на те підстав, наявність яких є єдиною підставою для поновлення пропущеного строку, тому за їх відсутності поновити пропущений строк видається неможливим, отже, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.
Керуючись ст.ст.121-123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.
Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.
Позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання виконати вимоги припису - залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.4 ст.240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст.294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали виготовлено 10.03.2020р.

Суддя О.М. Турова