Справа № 540/19/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2020-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/19/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

при секретарі: Мельниченко В.В.,

за участю представника позивача Кальницької М.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Південного офісу Держаудитслужби до Виконавчого комітету Олешківської міської ради Херсонської області про стягнення збитків,

встановив:

Південний офіс Держаудитслужби (далі позивач, Південний офіс) звернувся до суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Олешківської міської ради Херсонської області (далі відповідач, виконком), в якому просить стягнути з відповідача в дохід міського бюджету м. Олешки збитки в сумі 300 900,47 грн.

Ухвалою від 03.01.2020р. провадження у справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 27.01.2020р.

27 січня 2020р. позивач забезпечив явку своїх представників у підготовче засідання, однак протокольною ухвалою від 27.01.2020р. представники відповідача за довіреністю не були допущені до участі у справі з огляду на відсутність повноважень останніх на представлення інтересів Південного офісу Держаудитслужби у відповідності до норм чинного законодавства України. У зв`язку з викладеним підготовче засідання відкладене на 12.02.2020р.

Відповідачем 10.02.2020р. подано відзив, в якому він повідомляє про вжиті заходи щодо усунення порушень та акцентує увагу на пропуску позивачем строку на звернення до суду без поважних причин. Вказує, що йому було установлено строк для усунення порушень до 27.03.2019р. Ним вжито заходів щодо відшкодування виявлених збитків шляхом надіслання контрагентам претензій та листом від 26.03.2019р. №722/04-12 повідомлено про це Південний офіс. Вважає, що з дня закінчення терміну інформування про усунення порушень у позивача виникло право на звернення до суду, тобто з 27.03.2019р. Позовну заяву Південним офісом подано лише 28.12.2019р., тобто з пропуском тримісячного строку на звернення до суду і у позивача не існувало поважних причин пропуску такого строку. Просить позовну заяву залишити без розгляду з названих підстав.

Ухвалою від 12.02.2020р. задоволення клопотання позивача та відкладено підготовче засідання на 14:30 год. 26.02.2020р.

Відповідачем 17.02.2020р. подано клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача.

Позивачем 26.02.2020р. подано відповідь на відзив. У відповіді позивач не погоджується із доводами відповідача про те, що про факт невиконання вимоги про усунення порушень Південний офіс дізнався з листа відповіді від 26.03.2019р. №722/04-12. Вказує, що зі змісту згаданого листа неможливо було встановити, чи відшкодовані збитки в повному обсязі. Про те, що збитки відшкодовано лише частково, позивач остаточно дізнався з відповіді виконкому від 09.12.2019р. №3131/04-12.

Протокольною ухвалою від 26.02.2020р. оголошено перерву в підготовчому засіданні до 15:00 год. 11.03.2020р.

Позивачем 11.03.2020р. подано докази на підтвердження обставин наявності поважних причин пропуску строку на звернення до суду.

У підготовчому засіданні 11.03.2020р. проголошено вступну і резолютивну частину ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд при вирішенні питання про дотримання позивачем строку на звернення до суду виходить з такого.

Як видно з матеріалів справи, Управлінням Південного офісу Держаудитслужби проведено ревізію міського бюджету та фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Олешківської міської ради, за результатами якої складено акт ревізії від 05.02.2019р. №15-21-08-30/01.

Акт ревізії підписано об`єктом контролю 08.02.2019р. із запереченнями, на які 27.02.2019р. надано висновки.

Надалі позивачем складено вимогу про усунення порушень законодавства від 28.02.2019р. №15-21-08-21-14/784-2019, якою вимагається надати до 27.03.2019р. інформацію про вжиті заходи та усунення порушень.

Позивач вважає, що відповідачем не виконано пункти 1, 8, 10 вимоги від 28.02.2019р. №15-21-08-21-14/784-2019 і не усунуто визначені ними порушення.

Так, пунктом 1 вимоги визначено, зокрема, що контрольними обмірами та обстеженнями виконаних робіт, що проводились вибірковими методами по видам робіт, встановлено невідповідність між фактично виконаними та внесеними до актів приймання будівельних робіт форми КБ-2в обсягів робіт, що призвело до завищення вартості виконаних робіт на суму 1 283 707,66 грн., у тому числі:

- обстеженням виконаних ТОВ «ЕСГ-Україна» робіт встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 44 855,00 грн.;

- контрольним обміром виконаних ПП «Приватна фірма «Скоч» робіт щодо капітального ремонту Сагівського будинку культури в с. Праві Саги Олешківського району встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 104 816,00 грн.;

- контрольним обміром виконаних ПП «Приватна фірма «Скоч» робіт щодо об`єктів реконструкції мереж вуличного освітлення встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 100 517,85 грн.;

- обстеженням виконаних ПП «Приватна фірма «Скоч» робіт щодо реконструкції покрівлі нежитлової будівлі стадіону «Старт» в м. Олешки по вул. Софіївській, 78,встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 26 942,81 грн.

Пунктом 8 вимоги визначено, що дослідженням двох актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в встановлено факти включення до них підрядною організацією ПАТ «Херсонгаз» вартості небудівельних робіт (кошти на утримання служби замовника, оплату послуг з підготовлення до виконання робіт, їх здійсненням та введенням в експлуатацію, складання кошторису, простій і пробіг автотранспорту), унаслідок чого завищена вартість будівельних робіт на суму 18 620,81 грн.

Пунктом 10 вимоги визначено, що під час дослідження акту приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в встановлено, що ПАТ «Херсонгаз» включено вартість робіт і матеріалів за ціною, що вище ціни, визначеної в договірній ціні, унаслідок чого завищена вартість будівельних робіт на суму 6 798,00 грн.

При зверненні до суду із позовом Південний офіс зазначає, що відповідачем не виконані пункти 1, 8, 10 вимоги, а саме не забезпечено усунення в повному обсязі порушень, зазначених в указаних пунктах вимоги щодо контрагентів-підрядників ТОВ «ЕСГ-Україна», ПП «Приватна фірма «Скоч» та ПАТ «Херсонгаз».

Зокрема, по контрагентам ТОВ «ЕСГ-Україна» і ПП «Приватна фірма «Скоч» залишок не усунутого порушення становить 277 131,66 грн., а по контрагенту ПАТ «Херсонгаз» - 16 970,81 грн. та 6 798,00 грн.

Вимогою від 28.02.2019р. №15-21-08-21-14/784-2019 від виконавчого комітету Олешківської міської ради вимагається усунути виявлені ревізією порушення та повідомити про вжиті заходи і надати підтверджуючі документи в термін до 27.03.2019р.

Відповідач листом від 26.03.2019р. №722/04-12 повідомив про стан усунення порушень, додавши певні підтверджуючі документи на 95 аркушах.

Позивач зазначає, що звертався до відповідача з приводу стану усунення порушень листами від 05.04.2019р. №15-21-08-21-14/1394-2019 (строк зворотного інформування до 24.04.2019р.) та від 25.07.2019р. №15-21-08-17-14/2846-2019, від 28.10.2019р. №15-21-08-17-14/4084-2019, від 28.11.2019р. №15-21-08-17-14/4370-2019 (без строку).

Відповідач листами від 20.03.2019р. №645/04-12, від 26.03.2019р. №722/04-12 та від 04.04.2019р. №817/04-12 повідомляв про усунення порушень.

Відповідачем на запит від 28.11.2019р. №15-21-08-17-14/4370-2019 надано відповідь листом від 09.12.2019р. №3131/04-12, проте позивач не розцінює викладену в листі інформацію такою, що підтверджує усунення порушень, а тому вважає саме 09.12.2019р. днем початку строку на звернення до суду.

Відкриваючи провадження у справі, суд з урахуванням заяви позивача про поновлення строку вважав, що ним не було пропущено строку на звернення до суду.

Після відкриття провадження з`ясовано, що вказаний висновок суду був передчасним.

За змістом статей 8, 10 Закону України від 26.01.1993р. № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» позивач як орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та, зокрема, контроль за усуненням виявлених недоліків і порушень; розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.

Органу державного фінансового контролю надані права:

- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства

- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

- при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Отже, вказаним Законом позивачу надано право звертатись до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

При цьому Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» не регулює питання порядку і строків звернення органу державного фінансового контролю до суду на виконання своїх повноважень, тому такі питання урегульовані виключно відповідними процесуальними законами.

Позивач є територіальним органом Державної аудиторської служби України, яка згідно із затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016р. №43 Положенням про Державну аудиторську службу України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Отже, позивач є органом державної влади і суб`єктом владних повноважень.

Статтею 122 КАС України установлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Таким чином, слід визначитись із тим, коли у позивача виникли підстави для звернення до суду із даним позовом.

Як видно з матеріалів справи, фактичною підставою для звернення до суду є невиконання відповідачем вимоги позивача про усунення порушень, виявлених за наслідками ревізії міського бюджету та фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Олешківської міської ради.

За змістом частини 3 статті 2, статті 4 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ревізія є формою інспектування як заходу державного фінансового контролю, порядок проведення якого установлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006р. №550 (із змінами і доповненнями) затверджено Порядок проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами.

Пунктами 45, 46, 49, 50, 52 вказаного Порядку визначено, що у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому.

Якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.

Про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.

За результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення: притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю; порушення перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства; застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства; звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.

Органи державного фінансового контролю здійснюють контроль за усуненням об`єктами контролю порушень законодавства за результатами аналізу їх зворотного інформування про вжиті заходи, а також під час наступних ревізій цих об`єктів контролю, систематично вивчають матеріали ревізій і на підставі їх узагальнення вносять відповідним органам державної влади та органам місцевого самоврядування пропозиції щодо перегляду нормативно-правових актів, усунення причин і умов, що сприяли порушенням законодавства.

З аналізу цих правових норм чітко видно, що у разі виявлення порушень орган державного фінансового контролю надсилає об`єкту контролю письмову вимогу про їх усунення, в якій визначає строк зворотного інформування про вжиття заходів щодо виконання вимоги. Об`єкт контролю зобов`язаний у визначений у вимозі строк надати органу державного фінансового контролю інформацію про усунення порушень з наданням відповідних підтверджуючих документів. Саме з факту ненадання об`єктом контролю інформації протягом встановленого строку або надання інформації, яка не свідчить про усунення порушення, у органу державного фінансового контролю виникає право на вжиття заходів, передбачених Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», у тому числі на звернення до суду з відповідним позовом. При цьому законодавство не містить підстав і порядку продовження строку інформування.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у органу державного фінансового контролю виникають підстави для звернення до суду із позовом з дня закінчення строку на інформування про вжити заходи щодо усунення виявлених ревізією порушень.

У даному випадку цей строк закінчився 27.03.2019р., при цьому відповідач надав позивачу відповідну інформацію 26.03.2019р. разом із певними підтверджуючими документами. Вважаючи, що подані документи не підтверджують усунення порушень, позивач мав право звернутись до суду із даним позовом протягом трьох місяців, починаючи з 28.03.2019р., тобто до 01.07.2019р. (з урахуванням того, що 28-30 червня 2019 року були святковими і вихідними днями).

Натомість позовну заяву подано засобами поштового зв`язку 28.12.2019р., тобто через шість місяців після закінчення строку на звернення до суду.

Доводи позивача про те, що порушення фактично є триваючими, відповідачем частково усувались порушення, а позивач періодично робив запити про стан їх усунення і отримував на це певну інформацію, не можуть бути взяти до уваги, оскільки приписами Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006р. №550 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами чітко визначено обов`язок об`єкта контролю усунути порушення у встановлений у вимозі строк та повідомити про це орган державного фінансового контролю, однак не передбачено продовження такого строку.

Таким чином, запити щодо стану усунення порушень, листування з цього приводу, яке відбувалось між органом державного фінансового контролю та об`єктом контролю, жодним чином не може впливати на перебіг строку звернення до суду, оскільки не змінює часу виникнення обставин (закінчення терміну зворотного інформування), які дають органу державного фінансового контролю підстави звернутись до суду.

У зв`язку з цим суд вважає, що у проміжку часу між днем закінчення строку на звернення до суду 01.07.2019р. і 28.11.2019р., тобто протягом майже п`яти місяців, позивач бездіяв і не вчиняв ніяких заходів для звернення до суду. У цей період не існувало об`єктивних і непереборних перешкод для звернення позивача до суду із даним позовом.

Жодних належних і допустимих доказів на підтвердження обставин звернення до суду із даним позовом в межах установленого КАС України строку на звернення до суду або про наявність поважних причин пропуску такого строку до суду не надано.

Відтак, позивачем пропущено установлений КАС України тримісячний строк на звернення до суду.

Згідно із приписами частини 4 статті 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України установлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

У підсумку суд приходить до такого: викладений в ухвалі від 03.01.2020р. висновок про визнання поважними причин пропуску позивачем строку на звернення до адміністративного суду був передчасним; у ході підготовчого провадження суд не знайшов інших поважних причин пропуску позивачем строку на звернення до суду, тому ця позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку на звернення до суду без поважних причин.

Керуючись ст.ст.122, 123, 183, ч. 1 ст. 240, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Південного офісу Держаудитслужби до Виконавчого комітету Олешківської міської ради Херсонської області про стягнення збитків - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено і підписано 11 березня 2020 року.

Суддя А.С. Пекний

кат. 108120000