Справа № 420/7126/19
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7126/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

судді - Бутенка А.В.,

за участю секретаря - Філімоненка А.О.

за участю сторін:

представник позивача - Мельниченко Н.О.,

представник відповідача - Аландаренко А.В.,

представник відповідача - Даниленко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції справу за адміністративним позовом Комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" (65029, м. Одеса, вул. Балківська, 1Б) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4) про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до Державної аудиторської служби України, в якому позивач просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі ИА-2019-09-12-000611-е, оприлюднений 12.11.2019 р. о 18:37 год. в електронній системі закупівель (11) моніторингу ІІА-М-2019-11-01-000026).

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позову Позивач вказує, що Висновок Держаудитслужби є необгрунтованим та таким, що порушує права й інтереси Позивача, які полягають у здійсненні ним закупівель товарів для забезпечення його потреб.

23.12.2019 року, від Відповідача надійшов відзив на позов (а.с. 43-48). В обгрунтування зазначено, що Позивач встановив обов`язкову вимогу щодо надання учасниками у складі своєї тендерної пропозиції довідки чи довідок з обслуговуючих банків про наявність/ відсутність заборгованості за кредитами. Отже, надання таких документів у складі своїх тендерних пропозицій є обов`язковими для учасників торгів. Ненадання довідки чи довідок з обслуговуючого банку про відсутність/наявність заборгованості за кредитами у складі своїх тендерних пропозицій є підставою для відхилення такої тендерної пропозиції.

Також, Відповідач зазначив, що Позивач у своїй Тендерній документації, а саме у пункті 1 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» як замовник закупівлі иА-2019-09-12-000611-е, у критерії оцінки тендерних пропозицій не зазначив питомої ваги цього критерію, що свідчить про порушення вимог пункту 9 частини другої статті 22 Закону № 922, позаяк зазначена норма права передбачає, що тендерна документація, окрім іншого, має містити перелік критерії та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв.

Також зазначив, що абз.4 пункту 1 розділу 5 тендерної документації «Оцінка тендерної пропозиції» зазначено, у разі якщо єдиним критерієм оцінки тендерних пропозицій є ціна, то замовник зазначає інформацію про включення/невключення до ціни податку на додану вартість (ПДВ).

Заяви, клопотання учасників справи.

16.12.2019 року до суду від Відповідача, надійшла заява про розгляд справи у режимі відеоконференції (а.с. 29-30).

Інших заяв чи клопотань від сторін, до суду не надходило.

Процесуальні дії вчинені судом.

27.12.2019 року, судом було винесено ухвалу про проведення розгляду справи у режимі відеоконференції за участі представника відповідача.

Інші процесуальні дії судом не вчинялись.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд задовольнити їх з підстав, зазначених в адміністративному позові.

Представники Відповідачів заперечували проти задоволення позову з підстав зазначених у відзиві на позов.

Обставини справи.

Як свідчать фактичні обставини справи, КП «Теплопостачання міста Одеси» через електронну систему закупівель здійснило закупівлю, унікальний номер якої UA-2019-09-12-000611-е, магістралей трубопроводів, труб, обсадних труб, тюбінгів та супутних виробів, очікувана вартість якої становила 3 587 200,00 грн (три мільйони п`ятсот вісімдесят сім тисяч двісті гривень).

За наявності підстави, що визначена пунктом 4 частини другої статті 7-1 Закону № 922, Держаудитслужба видала наказ від 01.11.2019 № 313 про початок моніторингу закупівель, перелік яких зазначений в додатку до наказу від 01.11.2019 № 313, серед яких була закупівля UА-2019-09-12-000611-е.

Рішення про початок здійснення моніторингу, а саме наказ від 01.11.2019 №313, відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону №922 Держаудитслужба оприлюднила через особистий електронний кабінет, про що свідчить інформація з вебсайту Рrozorro та одразу розпочала моніторинг закупівлі UА-2019-09-12-000611-е, замовником якої є КП «Теплопостачання міста Одеси».

За результатами моніторингу закупівлі UА-2019-09-12-000611-е Держаудитслужба склала висновок від 12.11.2019 № 507, де зазначила про виявлені порушення, а саме пункту 9 частини другої статті 22 та пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922.

Не погоджуючись із оскарженим висновком, позивач звернувся до суду.

Джерела права й акти їх застосування.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначено положеннями статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 р. №922-VІІІ (із змінами та доповненнями) (надалі - Закон № 922),

Частиною 2 статті 7-1 Закону № 922 визначено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох підстав, серед яких є виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до пункту 9 ч. 2 статті 22 Закону №922, яким передбачено, що тендерна документація, окрім іншого, повинна містити перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв.

Згідно зі ст. 30 Закону №922, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні, такий учасник може повторно звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема, технічній специфікації та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель.

Висновки суду.

Оцінюючи оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень, суд з урахуванням приписів ч. 2 ст. 2 КАС України, дійшов висновку про відмову в задоволені позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Щодо порушення статті 22 Закону № 922, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що під час моніторингу закупівлі UА-2019-09-12-000611-е Держаудитслужба проаналізувала тендерну документацію, яка затверджена рішенням тендерного комітету від 12.09.2019 № 08/12-103 (далі - Тендерна документація).

Поряд з цим Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (станом на день розгляду справи Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства) як Уповноважений орган відповідно до Закону № 922 своїм наказом від 13.04.2016 № 680 «Про затвердження примірної тендерної документації» затвердив примірну форму тендерної документації для відкритих торгів (далі - Наказ № 680).

Відповідно до зазначеного Наказу № 680 Уповноважений орган визначив, що у розділі «Оцінка тендерних пропозицій» у пункті «Перелік критеріїв та методики оцінки тендерної пропозиції із зазначенням питомої ваги критерії» потрібно зазначати питому вагу критеріїв у загальній оцінці тендерних пропозицій.

Однак, зважаючи на фактичні обставини справи, Позивач у своїй Тендерній документації, а саме у пункті 1 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» як замовник закупівлі иА-2019-09-12-000611-е, у критерії оцінки тендерних пропозицій не зазначив питомої ваги цього критерію, що свідчить про порушення вимог пункту 9 частини другої статті 22 Закону № 922, позаяк зазначена норма права передбачає, що тендерна документація, окрім іншого, має містити перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв.

Щодо порушення стаття 30 Закону № 922, суд зазначає наступне.

Під час моніторингу закупівлі UA-2019-09-12-000611-е Держаудитслужба аналізувала Тендерну документацію Позивача. Поряд з цим Держаудитслужба, окрім аналізу Тендерної документації, також здійснила аналіз тендерних пропозицій учасників, зокрема і тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Р-МК» (далі - ТОВ «Р-МК»).

Як встановила Держаудитслужба, у своїй Тендерній документації, а саме у додатку 6 до Тендерної документації, Позивач як Замовник закупівлі встановив вимогу для учасників щодо надання довідки з обслуговуючого банку учасника про відсутність/наявність в учасника простроченої заборгованості за кредитами, що датована не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі (у разі обслуговування учасника у декількох банках необхідно надати довідки з усіх обслуговуючих банків).

У складі своєї тендерної пропозиції учасник ТОВ «Р-МК» надало копію довідки від 24.09.2019 № 580, де зазначає відомості про себе як про учасника. Таку довідку ТОВ «Р-МК» виготовила на своєю фірмовому бланку, на якому зазначено юридичну адресу учасника (вул. Андрія Фабра, буд. 14, к. 14, м. Дніпро, 49000), , ІПН НОМЕР_1 , р/р НОМЕР_2 в ПАТ КБ ПриватБанк, п/р НОМЕР_3 в ПАТ «МТБ Банк», тел./факс +38 , e-mail: .

Отже, з огляду на викладене, випливає, що учасник ТОВ «Р-МК» обслуговується у двох банках, а саме; у ПАТ КБ ПриватБанк та ПАТ «МТБ Банк».

Проте як вбачається із фактичних обставин справи, у складі своєї тендерної пропозиції ТОВ «Р-МК» надало лише довідку ПАТ «МТБ Банк» від 23.09.2019 № 859/08, зі змісту якої випливає, що учасник ТОВ «Р-МК» має кредитну лінію з лімітом заборгованості 870 000,00 грн зі строком дії до 31.07.2020.

Інформації про відсутність чи наявність простроченої заборгованості за кредитами у ПАТ КБ ПриватБанк у складі своєї тендерної пропозиції TOB «Р- МК» не надавало.

Не зважаючи на вимоги, які Позивач як Замовник закупівлі UA-2019-09-12- 000611-е встановив у додатку 6 до Тендерної документації, ним не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Р-МК», допустивши до оцінки таку тендерну пропозицію та надалі оголошено ТОВ «Р-МК» переможцем торгів, що свідчить про порушення з боку Позивача пункту 4 частини першої статті ЗО Закону № 922, позаяк тендерна пропозиція ТОВ «Р-МК» не відповідає умовам Тендерної пропозиції.

Однак у своєму адміністративному позові Позивач робить твердження, що учасник ТОВ «Р-МК» на виконання вимог Тендерної документації надало інформацію про конкретні банківські реквізити (номер розрахункового рахунку, найменування банку, МФО банку), за якими здійснюватимуться розрахунки за договором про закупівлю. Проте, суд звертає увагу, що Позивач у Тендерній документації встановив чітку вимогу щодо надання інформації про відсутність та наявність в учасника простроченої заборгованості за кредитами, зазначивши, що у разі обслуговування учасника в декількох банках, необхідно надати довідки з усіх обслуговуючих банків, а тому, на виконання вимог пункту 11 додатку 6 до Тендерної документації зазначений учасник у складі своєї тендерної пропозиції стосовно закупівлі UA-2019-09-12-000611-е мав надати також довідку від ПАТ КБ «ПриватБанк».

Отже, зазначене твердження Позивача повністю спростовується належними та допустимими доказами у справі.

Крім того, суд звертає увагу, що факт обслуговування у ПАТ КБ «ПриватБанк» (р/р НОМЕР_2 ) ТОВ «Р-МК» підтверджує надання у складі своєї тендерної пропозиції під час участі у закупівлі, цінової пропозиції, а саме пункт 7 «Банківські реквізити».

Суд зазначає, що такі докази повністю спростовують твердження Позивача, що посилання Держаудитслужби на інформацію, яка зазначена на фірмовому бланку учасника ТОВ «Р-МК» в ціновій позиції, що подана стосовно закупівлі, унікальний номер якої UA-2019-10-29-001922-Ь, не є прямим доказом обслуговування учасника у ПАТ КБ «ПриватБанк», позаяк учасник ТОВ «Р-МК» самостійно у своїх документах зазначає про наявність р/р НОМЕР_2 в ПАТ КБ «ПриватБанк» як на своєму фірмовому бланку, так і у своїй ціновій пропозиції.

Поряд з цим, у адміністративному позові Позивач зазначає, що довідка з обслуговуючого банку про відсутність/наявність простроченої заборгованості за кредитами носить інформативний характер, ніяким чином не впливає на технічні, якісні характеристики предмета закупівлі, зміст тендерної пропозиції учасника, укладення та виконання договору.

Проте, суд не погоджується з такими доводами Позивача та вважає, що такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки фактичні обставини підтверджують, що Позивач як Замовник закупівлі визначив перелік додаткових документів, які повинен надати учасник (додаток 6), отже, учасник повинен надати такі довідки з кожного банку.

Крім цього, Позивач у пункті 3 «Відхилення тендерної пропозиції» у розділі 5 «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації зазначив про підстави для відхилення такої тендерної пропозиції.

Таким чином, суд погоджується із доводами Відповідача про те , що Позивач встановив обов`язкову вимогу щодо надання учасниками у складі своєї тендерної пропозиції довідки чи довідок з обслуговуючих банків про наявність/ відсутність заборгованості за кредитами.

Отже, надання таких документів у складі своїх тендерних пропозицій є обов`язковими для учасників торгів. Ненадання довідки чи довідок з обслуговуючого банку про відсутність/наявність заборгованості за кредитами у складі своїх тендерних пропозицій є підставою для відхилення такої тендерної пропозиції.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 1 ст. 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" (65029, м. Одеса, вул. Балківська, 1Б) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4) про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду першої інстанції в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до Наказу Одеського окружного адміністративного суду від 24.02.2020 року № 3-ВД/ТМ/С, суддя знаходився у відрядженні тривалістю 5 календарних днів, з 02 по 06 березня 2020 року для участі у підготовці суддів окружних адміністративних судів, тому повний текст судового рішення складений та підписаний 10.03.2019 року.

Суддя Бутенко А.В.

.