Справа № 522/10643/19
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2020-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2020 р.м.ОдесаСправа № 522/10643/19
Головуючий в 1 інстанції: Донцов Д.Ю.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Турецької І. О.,

суддів Градовського Ю. М., Шеметенко Л. П.

за участі секретаря Алексєєвої Н. М.

апелянта ОСОБА_1 ;

представника відповідача Вінічук І. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

24 червня 2019 року уповноважена особа Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка-Тера» (далі ТОВ «МСП Ніка-Тера») ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу в якому просила скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №000592 від 19.06.2019 року за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 765,00 грн., а також закрити справу про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, оскільки вимоги посадових осіб Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу були незаконними та суперечили статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року (далі Закон №877-V). Незаконність вимог щодо проведення планової перевірки виражалася в тому, що органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року ОСОБА_1 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції вважав, що статтею 11 Закону №877-V передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю).

У свою чергу, згідно з ч.1 ст.12 Закону №877-V невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Підставою для висновку про законність вимог посадових осіб Держекоінспекції щодо допуску до перевірки, суд зазначив, що, станом на день проведення перевірки, була чинна та оприлюднена на офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, затверджена наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 року, який прийнятий на виконання постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) від 28.08.2013 року №752 (далі Постанова №752).

Суд першої інстанції відзначив, що втрата чинності Постанови №752 не є підставою для автоматичного визнання нечинним наказу Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 року, яким затверджено уніфіковану форму акта.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

В апеляційній скарзі уповноважена особа ТОВ «МСП Ніка-Тера» ОСОБА_1 , не погоджуючись із вказаним рішенням суду, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначила, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом №877-V.

Згідно з положенням ч.15 ст.4 Закону №877-V посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Постанова №752 втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 року №342 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)» (далі Постанова №342), а тому суб`єкт владних повноважень, на виконання вимог Закону №877, для здійснення заходів державного нагляду (контролю) повинен був затвердити та оприлюднити на своєму офіційному веб-сайті нову уніфіковану форму акта, розроблену відповідно до Постанови №342.

Від Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому зазначається про необґрунтованість її доводів та про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Зміст відзиву відтворює правову позицію суду першої інстанції про те, що незатвердження уніфікованого акта не є обставиною, яка надає право суб`єкту господарювання не виконувати законні вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо проведення планового перевірочного заходу.

Апелянт в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримала та просила її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти апеляційної скарги заперечила та просила рішення суду залишити без змін.

Фактичні обставини справи.

Наказом Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу №224 від 10.06.2019 р. призначено проведення планової перевірки ТОВ «МСП Ніка-Тера» щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства.

19.06.2019 року, посадові особи Держекоінспекції, вийшовши на об`єкт перевірки, отримали від уповноваженого представника ТОВ «МСП Ніка-Тера» Кутельвас Т. Є. відмову у допуску до її проведення.

Як випливає з матеріалів справи, недопуск до перевірки відбувся на підставі статті 10 Закону №877-V, а саме: органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік витань залежно від ступеня ризику.

У зв`язку з невиконанням законних вимог посадових осіб Держекоінспекції уповноваженою особою ТОВ «МСП Ніка-Тера» Кутельвас Т. Є. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу було складено протокол №000592 від 19.06.2019 року про адміністративне правопорушення, а саме: за порушення вимог ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

У даному протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 12:15 год. 19.06.2019 року в приміщенні ТОВ «МСП Ніка-Тера».

Далі, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу була винесена постанова про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення №000592 від 19.06.2019 року за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 765,00 грн.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та правова оцінка суду апеляційної інстанції доводів учасників справи та висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом №877-V.

Згідно з положеннями частини п`ятнадцятої при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), були затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342 (далі - Постанова №342).

Пунктом 2 вказаної постанови були визнані такою, що втратила чинність постанова Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)».

Відповідно до ст. 10 Закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо, зокрема:

посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

На момент проведення органом державного нагляду (контролю) планового заходу щодо ТОВ «МСП Ніка-Тера» на офіційному веб-сайті Державної екологічної інспекції України, розмішено лише повідомлення про оприлюднення 28.03.2019 року проекту наказу Мінприроди «Про затвердження уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів», в якому зазначається, що проектом наказу передбачено приведення уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією України, у відповідність до методики її розроблення, затвердженої Постановою № 342.

Лише 26.11.2019 року наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України затверджена Уніфікована форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За обставин того, що на момент проведення заходу контролю орган державного нагляду не затвердив та не оприлюднив Уніфіковану форму акта, що відповідає новій Методиці, він втратив можливість щодо проведення таких проведення заходів, адже за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.

З огляду на викладене, позивач скористалася своїм законодавчо визначеним правом і правомірно не допустила посадових осіб Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу до перевірки.

Колегія суддів не поділяє позицію суду першої інстанції, що чинність Наказу №303 надавав право органу державного нагляду (контролю) здійснювати планову перевірку.

Так, однією з ознак, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є прийняття його вищим представницьким органом державної влади. Пунктом 3 частини першої статті 85 Конституції України закріплено, що прийняття законів належить до повноважень Верховної Ради України.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 17 жовтня 2002 року № 17-рп (щодо повноважності Верховної Ради України) визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони.

Ще однією ознакою, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є критерій регулювання найбільш важливих суспільних відносин. Статтею 92 Конституції України визначено коло питань (суспільних відносин), які можуть бути врегульовані виключно законами України.

Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Колегія суддів погоджується з доводами апелянта про неможливість проведення перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог природоохоронного законодавства за застарілими методиками.

Так, положеннями частини другої статті 5 Закону №877 - V встановлено, що орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері, критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Варто відзначити, що нова форма Уніфікованого акта передбачає 7 додаткових положень, що були відсутні у попередній формі, зокрема, з`явилася можливість фіксувати процес проведення заходу (його окремої дії) засобами аудіо, відеотехніки суб`єктом господарювання та посадовою особою органу державного нагляду (контролю). Фіксується позиція суб`єкта господарювання щодо негативного впливу вимоги законодавства (від 1 до 4 балів) шляхом присвоєння кожному з питань від 1 до 4 балів, проводиться опис фактичних обставин та відповідних доказів (письмових, речових, електронних або інших), що підтверджують наявність порушення вимог законодавства і таке інше.

Відповідно до ст. 188-5 КУпАП невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків -

тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частина 1 п. 1 ст. 247 КУпАП унормовує, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких умов, слід вважати обґрунтованими доводи апелянта щодо наявності підстав для скасування спірної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Повноваження суду скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності і закрити справу про адміністративне правопорушення встановлює також п.3 ч.3 ст.286 КАС України.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, що виразилося в неправильному їх тлумаченні, а це є підставою, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, для скасування судового рішення.

Стаття 272 КАС України встановлює особливості оскарження даної категорії справ та встановлює, що судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273 - 277, 282 - 286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року задовольнити.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року скасувати.

Ухвалити у справі нове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення №000592 від 19.06.2019 року за вчинення правопорушення, передбаченого ст.188-5 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 765,00 грн. і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Ю. М. Градовський

суддя Л. П. Шеметенко