Справа № 420/37/20
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/37/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Стефанов С.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до закритого акціонерного товариства «Резон» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 25 500,00 грн., -

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 02 січня 2020 року надійшов адміністративний позов Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до закритого акціонерного товариства «Резон», в якому позивач просить стягнути з відповідача 25 500,00 грн. штрафних санкцій в дохід державного бюджету України на рахунок, відкритий на ім`я територіального органу Держказначейства за місцезнаходженням платника по коду бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції», символ звітності банку 106.

Адміністративний позов обґрунтовано наступним

Позивач зазначає, що за результатами розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів, уповноваженою особою Комісії за нерозміщення у загальнодоступній інформаційній базі даних Комісії, у відношенні відповідача були винесені постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №210-ПД-1-Е, №211-ПД-1-Е та №212-ПД-1-Е, відповідно до яких до товариства застосовано штрафні санкції в загальній сумі 25 500,00 гривень. На момент звернення позивача до суду, відповідачем вказану суму у добровільному порядку не сплачено.

Процесуальні дії

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 08 січня 2020 року, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення зазначеної ухвали надати відзив на позовну заяву, або заяву про визнання позову.

У зв`язку з тим, що під час дослідження матеріалів справи, суд встановив необхідність з`ясувати додаткові обставини у справі, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 31 січня 2020 року, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Перше судове засідання призначено на 26 лютого 2020 року.

Копії ухвал від 08 січня 2020 року, від 31 січня 2020 року та судова повістка про виклик до суду не вручені під час доставки ЗАТ «Резон» за адресою: вул. Ізвесткова, 52, м. Одеса, 65006 та повернуті поштовим відділенням до суду з зазначенням причин повернення: «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.73-75, 79-81).

В судове засідання сторони не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд даної справи в порядку письмового провадження за відсутності представника Комісії.

Відповідачем відзиву на позовну заяву та будь-яких доказів на підтвердження чи спростування доводів позову до суду не надано.

Відповідно до частини четвертої статті 164 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

На підставі ч.9 ст.205 КАС України, суд продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та відзив на позовну заяву, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

Закрите акціонерне товариство «Резон» є юридичною особою (), основним видом діяльності якого є виробництво труб, порожнистих профілів і фітингів зі сталі (24.20) (а.с.86-91).

Постановами від 29.03.2019 року за №260-ПД-1-Е, №261-ПД-1-Е, №262-ПД-1-Е у відношенні ЗАТ «Резон» порушені справи про правопорушення на ринку цінних паперів, якими зобов`язано керівника або повноваженого представника прибути до департаменту 10.04.2019 року для підписання актів про правопорушення на ринку цінних паперів та надання письмових пояснень з приводу скоєного правопорушення (а.с.11-16).

Вищевказаними постановами встановлено, що закрите акціонерне товариство «Резон» не подало до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку річну інформацію про емітента за 2015, 2016 та 2017 роки у строк не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним, що є порушенням вимог підпункту 4 глави 4 розділу ІІ Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів, затверджених Рішенням НКЦПФР №2826 від 03.12.2013 року (зі змінами). Факт вчинення правопорушення на ринку цінних паперів підтверджується відсутністю річної інформації ЗАТ «Резон» за 2015, 2016 та 2017 роки в ПТК Система моніторингу фондового ринку.

Постанови про правопорушення на ринку цінних паперів були відправлені позивачем 01.04.2019 року рекомендованим листом №1 на адресу відповідача, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: вул. Ізвесткова, буд.52, м. Одеса, 65006, (а.с.17, 18).

10 квітня 2019 року позивачем у відношенні ЗАТ «Резон» складено акти про правопорушення на ринку цінних паперів за №194-ПД-1-Е, №195-ПД-1-Е, №196-ПД-1-Е (а.с.194-196).

Постановами від 11 квітня 2019 року за №189-ПД-1-Е, №190-ПД-1-Е, №191-ПД-1-Е у відношенні ЗАТ «Резон» розгляд справ про правопорушення на ринку цінних паперів призначено на 22 квітня 2019 року (а.с.22-24).

Зазначені акти та постанови про правопорушення на ринку цінних паперів відправлені позивачем 15.04.2019 року рекомендованим листом №2 на адресу відповідача, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: вул. Ізвесткова, буд.52, м. Одеса, 65006, (а.с.25, 26).

За наслідками розгляду справ про правопорушення на ринку цінних паперів у відношенні ЗАТ «Резон» уповноваженою особою Комісії - директором департаменту винесено наступні постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів, а саме:

1) Постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №210-ПД-1-Е за порушення вимог пункту 4 глави 4 розділу II Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів, затвердженого Рішенням НКЦПФР від 03.12.2013 року №2826 (зі змінами), в частині не розкриття річної інформації емітента цінних паперів за 2015, 2016 та 2017 роки шляхом її розміщення в загальнодоступній інформаційній базі даних НКЦПФР про ринок цінних паперів, у термін не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним, за що передбачена відповідальність відповідно до вимог пункту 6 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні». За постановою про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №210-ПД-1-Е до ЗАТ «Резон» застосовано штрафну санкцію у розмірі 500 (п`ятсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить у гривневому еквіваленті 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень. (а.с.27-28);

2) Постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №211-ПД-1-Е за порушення вимог пункту 4 глави 4 розділу II Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів, затвердженого Рішенням НКЦПФР від 03.12.2013 року №2826, в частині не розкриття річної інформації про емітента за 2015, 2016 та 2017 рік шляхом її опублікування в одному з офіційних друкованих видань Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України або Комісії, у строк не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним, за що передбачена відповідальність відповідно до вимог пункту 5 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні». За постановою про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №211-ПД-1-Е до ЗАТ «Резон» застосовано штрафну санкцію у розмірі 500 (п`ятсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить у гривневому еквіваленті 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень (а.с.29-30);

3) Постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №212-ПД-1-Е за порушення вимог пункту 4 глави 4 розділу II Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів, затвердженого Рішенням НКЦПФР від 03.12.2013 року №2826, в частині неподання до Комісії не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним річної інформації про емітента за 2015, 2016 та 2017 роки, за що передбачена відповідальність відповідно до вимог пункту 7 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні». За постановою про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 22.04.2019 року №212-ПД-1-Е до ЗАТ «Резон» застосовано штрафну санкцію у розмірі 500 (п`ятсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить у гривневому еквіваленті 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень (а.с.31-32).

Загальна сума штрафних санкцій, застосованих до ЗАТ «Резон» складає 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.

Вищевказані постанови про накладення санкцій відправлені позивачем 02.05.2019 року рекомендованим листом №1 на адресу відповідача, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: вул. Ізвесткова, буд.52, м. Одеса, 65006, (а.с.33).

Таким чином, враховуючи те, що відповідачем вказану суму у добровільному порядку не сплачено, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Джерела права та висновки суду

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні визначено Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» від 30 жовтня 1996 року №448/96-ВР (в редакції станом на час виникнення спірних відносин) (далі Закон).

Відповідно до статті 1 Закону державне регулювання ринку цінних паперів - здійснення державою комплексних заходів щодо упорядкування, контролю, нагляду за ринком цінних паперів та їх похідних та запобігання зловживанням і порушенням у цій сфері.

Згідно зі статтею 2 Закону державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється з метою:

реалізації єдиної державної політики у сфері випуску та обігу цінних паперів та їх похідних;

створення умов для ефективної мобілізації та розміщення учасниками ринку цінних паперів фінансових ресурсів з урахуванням інтересів суспільства;

одержання учасниками ринку цінних паперів інформації про умови випуску та обігу цінних паперів, результати фінансово-господарської діяльності емітентів, обсяги і характер угод з цінними паперами та іншої інформації, що впливає на формування цін на ринку цінних паперів;

забезпечення рівних можливостей для доступу емітентів, інвесторів і посередників на ринок цінних паперів;

захисту прав учасників фондового ринку (у тому числі споживачів фінансових послуг) щодо фінансових послуг, які надаються особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів;

інтеграції в європейський та світовий фондові ринки;

дотримання учасниками ринку цінних паперів вимог актів законодавства;

запобігання монополізації та створення умов розвитку добросовісної конкуренції на ринку цінних паперів;

контролю за прозорістю та відкритістю ринку цінних паперів.

Форми державного регулювання ринку цінних паперів визначено статтею 3 Закону.

Державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством (частина перша статті 5 Закону).

Відповідно до частин першої-четвертої статті 6 Закону Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президенту України, підзвітним Верховній Раді України.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку складається з Комісії як колегіального органу та центрального апарату.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку може утворювати територіальні органи у випадках, передбачених у положенні про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює повноваження через центральний апарат і свої територіальні органи.

Завдання Національної комісії України з цінних паперів та фондового ринку передбачено статтею 7 Закону.

Відповідно до пункту 14 статті 8 Закону Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку вправі, зокрема, накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів.

Уповноваженими особами Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, відповідно до статті 9 Закону є:

Голова та члени Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку;

уповноважені Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку посадові особи.

Відповідно до пункту 5 статті 11 Закону, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції, зокрема, за неопублікування, опублікування не в повному обсязі інформації та/або опублікування недостовірної інформації - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 6 статті 11 Закону передбачено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції, зокрема, за нерозміщення, розміщення не в повному обсязі інформації та/або розміщення недостовірної інформації у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно пункту 7 стаття 11 Закону, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції, зокрема за неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про накладення штрафу може бути оскаржено в суді (частина друга статті 11 Закону).

У разі несплати штрафу протягом 15 днів примусове стягнення штрафів здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (частина третя статті 11 Закону).

Окрім того, рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16 жовтня 2012 року №1470, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 листопада 2012 року №1855/22167 затверджено правила розгляду справи про правопорушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій.

Пунктом 3 розділу XVIII вказаних Правил передбачено, що юридичні особи сплачують штрафи шляхом перерахування коштів до Державного бюджету України.

За матеріалами справи судом встановлено, що 22 квітня 2019 року за результатами розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів, уповноваженою особою Комісії за нерозміщення у загальнодоступній інформаційній базі даних Комісії, у відношенні відповідача були винесені постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів №210-ПД-1-Е, №211-ПД-1-Е та №212-ПД-1-Е, відповідно до яких до товариства застосовано штрафні санкції в загальній сумі 25 500,00 гривень, які слід перерахувати в дохід державного бюджету України на рахунок, відкритий на ім`я територіального органу Держказначейства за місцезнаходженням платника по коду бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції», символ звітності банку 106, протягом 15 днів з моменту отримання винесених постанов. Копію розрахункового документа, що підтверджуватиме виконання постанови (копію платіжного доручення), протягом 5 днів надати до департаменту НКЦПФР у Південному регіоні за адресою: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 13 (а.с.27-32).

На момент звернення позивача до суду, відповідачем вказану суму у добровільному порядку не сплачено.

Винесені постанову позивачем направлено на адресу відповідача 02 травня 2019 року супровідним листом №25/01/10465 від 26.04.2019 року (а.с.26).

Відправлення позивачем винесених документів на адресу відповідача, а саме: актів та постанов, підтверджується наявними в матеріалах справи реєстрами поштових відправлень рекомендованих листів (а.с.17-18, 25-26, 33).

Разом з тим, матеріали справи доказів оскарження відповідачем винесених позивачем 22 квітня 2019 року постанов не містять.

Окрім того, матеріали справи також не містять доказів сплати відповідачем штрафу в розмірі 25 500,00 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот гривень).

Враховуючи, що доказів добровільної сплати суми фінансової санкції відповідачем не надано, та оскільки постанови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 22 квітня 2019 року №210-ПД-1-Е, №211-ПД-1-Е та №212-ПД-1-Е про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів є чинними та в судовому порядку не оскаржувались і не скасовані, суд приходить до висновку що сума штрафу в розмірі 25 500,00 гривень підлягає стягненню з відповідача у судовому порядку.

Позивач по даній справі діяв у відповідності до положень Конституції України та Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в України» та відповідними доказами підтвердив обґрунтованість позовних вимог, а відтак останні підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 КАС України).

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Суд не може витребувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову, що є підставою для задоволення позовних вимог та наявністю підстав для стягнення у судовому порядку із закритого акціонерного товариства «Резон» (), 25 500,00 грн. штрафних санкцій в дохід державного бюджету України на рахунок, відкритий на ім`я територіального органу Держказначейства за місцезнаходженням платника по коду бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції», символ звітності банку 106.

Розподіл судових витрат

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною другою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведення експертиз.

Зважаючи на те, що позивач є суб`єктом владних повноважень, та оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем судових витрат пов`язані із залученням свідків та проведення експертиз, підстави для вирішення питання щодо відшкодування судових витрат відсутні.

На підставі викладеного та керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 143, 243-246, 255, 257-262 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до закритого акціонерного товариства «Резон» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 25 500,00 грн. - задовольнити.

Стягнути з закритого акціонерного товариства «Резон» () 25 500 грн. 00 коп. (двадцять п`ять тисяч п`ятсот гривень нуль копійок) штрафних санкцій в дохід державного бюджету України на рахунок, відкритий на ім`я територіального органу Держказначейства за місцезнаходженням платника по коду бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції», символ звітності банку 106.

Рішення суду набирає законної сили, згідно ст.255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. При цьому відповідно до п.п.15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Суддя С.О. Cтефанов

.