Справа № 640/765/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2020-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 березня 2020 року м. Київ № 640/765/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши клопотання ОСОБА_4 про призначення судово-психологічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства соціальної політики України, Державної казначейської службу України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_3 з позовом до Міністерства соціальної політики України, в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність Міністерства соціальної політики України, яка полягає у несвоєчасному розгляді заяви від 05.11.2019, в частині порушення законодавства України «Про звернення громадян»;

зобов`язати Міністерство соціальної політики України розглянути повторно та всебічно подану позивачем заяву від 05.11.2019 у місячний термін з дня набрання рішенням законної сили;

визнати протиправною бездіяльність Міністерства соціальної політики України, яка полягає у несвоєчасному наданні відповіді на запит від 05.11.2019, та не вжитті заходів відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» з урахуванням законодавства України «Про звернення громадян»;

зобов`язати Міністерство соціальної політики України надати відповідь позивачу на запит від 05.11.2019 у місячний термін з дня набрання рішенням законної сили;

відшкодувати ОСОБА_4 моральну та фізичну шкоду завдану протиправною бездіяльністю Міністерства соціальної політики України відповідно до положень статті 56 Конституції України, з урахуванням пункту 6 частини першої статті статі 5, частини п`ятої статті 21 КАС України, а також згідно Закону України «Про звернення громадян» та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 № ETS № 005;

зобов`язати Державну казначейську службу України - за адресою: 01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, вчинити дії щодо перерахування грошових коштів на картковий рахунок позивача на рахунок отримувача: НОМЕР_1 у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», код ЄДРПОУ банку: , для зарахування на картковий рахунок: НОМЕР_2 щодо відшкодування моральної шкоди;

зобов`язати Державну казначейську службу України подати у тридцятиденний строк з дня набрання законної сили рішенням суду звіт про виконання судового рішення у частині, зокрема перерахування грошових коштів у вигляді моральної шкоди;

зобов`язати Міністерство соціальної політики України подати у тридцятиденний строк з дня набрання законної сили рішенням суду звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.01.2020 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства соціальної політики України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 залучено Державну казначейську службу України до вирішення справи № 640/765/20 у процесуальному статусі другого відповідача.

28 лютого 2020 року від позивача надійшло клопотання про призначення судово-психологічної експертизи (в частині завданої моральної та фізичної шкоди), в якому просив поставити на вирішення спеціаліста-психолого питання:

Чи була ситуація, що пов`язана з протиправною бездіяльністю в порушенні Закону України «Про звернення громадян» психотравмуючою для позивача, що є особа з числа дітей-сиріт, позбавлених батьківського піклування, з числа осіб з інвалідністю з дитинства ІІ групи (по зору)?

Яка інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної ситуації на позивача, що є особа з числа дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, з числа осіб з інвалідністю з дитинства ІІ групи (по зору)?

Якщо дана ситуація була психотрамуючою, то чи нанесено позивачеві, що є особа з числа дітей-сиріт та дітей. позбавлених батьківського піклування, з числа осіб з інвалідністю з дитинства ІІ групи (по зору) внаслідок зазначеного моральна шкода, з психологічної точки зору?

Який вплив з психологічної точки зору має на позивача, що має правовий статус, та тяжкий стан хвороби пов`язано з втратою зору?

Якщо так, то який можливий орієнтовний розмір грошової компенсації відшкодування нанесеної позивачеві, що є особа з числа дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, з числа осіб з інвалідністю з дитинства ІІ групи (по зору) внаслідок зазначеної моральної шкоди, з психологічної точки зору?

04 березня 2020 року до суду надійшло клопотання позивача, в якому додатково запропоновано поставити на вирішення спеціаліста-психолого питання:

Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа (ОСОБА_4 )?

Чи має підекспертна особа (ОСОБА_4 ) зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин (протиправна бездіяльність по відношенню підекспертної особи, що має ознаки інвалідності з дитинства ІІ групи з народження, образа та заподіяння шкоди її громадським інтересам щодо порушення Конституційних та законодавчих прав)?

Чи була ситуація, що пов`язана з протиправною бездіяльністю в порушенні Конституції України та Закону України «Про звернення громадян» психотравмуючою для підекспертної особи, що є особою з числа інвалідів з дитинства ІІ групи (по зору)?

Яка інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної ситуації на підекспертну особу (ОСОБА_4 ), що має відповідний правовий статус та є особою з числа інвалідів з дитинства ІІ групи (по зору)?

Якщо дана ситуація була психотравмуючою, то чи нанесено підексперній особі (ОСОБА_4 ), що є особою з числа інвалідів з дитинства ІІ групи (по зору) внаслідок зазначеного моральну шкоду, з психологічної точки зору?

Який вплив з психологічної точки має на підексперту особу (ОСОБА_4 ), що має тяжкий стан хвороби пов`язаного з втратою зору?

Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для підекспертної особи (ОСОБА_4 )?

Якщо так, то чи завдані підексперній особі (ОСОБА_4 ) страждання (моральна шкода)?

Якщо підекспертній особі (ОСОБА_4 ), завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завданні страждання (моральну шкоду)?

Вирішуючи вказане клопотання позивача, суд зазначає таке.

Згідно з статтею 69 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до статті 74 КАС України суд забезпечує докази допитом свідків, призначенням експертизи, витребуванням та оглядом письмових або речових доказів, у тому числі за місцем їх знаходження.

Приписами статті 81 КАС України передбачено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд може призначити експертизу.

Згідно з частинами першою-третьою статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частини першої статті 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Виходячи із змісту частини першої статті 102 КАС України, вбачається, що призначення судом експертизи є обов`язком за наявності певних умов при цьому предметом висновку експерта можуть бути дослідження обставин які входять до предмета доказування.

Разом з тим, при з`ясуванні фактів, з якими Закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, слід виходити з вимог статті 1167 Цивільного кодексу України, що визначають підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода - втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до підпункту 2 частини третьої статті 23 Цивільного кодексу України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Водночас, досліджуючи подане позивачем клопотання про призначення експертизи, суд виходить із відсутності сукупності умов, наявність яких зумовлює необхідність їх призначення у даній справі.

Зокрема, суд, з урахуванням положень, наведених в пунктах 4, 7, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із змінами і доповненнями), не вбачає необхідності призначення наведеної експертизи з метою встановлення обґрунтованості заявлених позивачем вимог в частині відшкодування моральної шкоди.

З огляду на викладене, відсутні правові підстави для задоволення клопотання представника позивача.

Керуючись статтями 102, 243, 248, 250, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення судово-психологічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.І. Келеберда