Справа № 760/9980/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 760/9980/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Кобаля М.І., Файдюка В.В.

За участю секретаря: Гайворонського В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року за нововиявленими обставинами за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року, суддя Усатова І.А., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядової поліції Звєрєвої Олени Євгеніївни, Департаменту патрульної поліції про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до інспектора роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядової поліції Звєрєвої Олени Євгеніївни, в якому просив: визнати дії відповідача протиправними та скасувати постанову про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії НК № 681271 від 05 березня 2019 року, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Скасовано постанову серія НК № 681271 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі від 05 березня 2019 року, винесену інспектором роти № 7 Управління патрульної поліції м. Києва Звєрєвим О.Є., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КпАП України з накладенням стягнення у вигляді штрафу в сумі 255 гривень, провадження по справі про адміністративне правопорушення закрито. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Департамент патрульної поліції звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Відповідно до постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції задоволено, рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року скасовано та ухвалено постанову, якою відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

24.01.2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року за нововиявленими обставинами. Нововиявленою обставиною позивач вважає те, що відповідачем було використано прилад - лазерний вимірювач швидкості транспортних засобів "TruCAM", серійний номер ТС 000054, який відсутній у додатку до висновку від 27.09.2018 року №04/02/03-3008. Про зазначену обставину йому стало відомо з відповіді Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, яка була отримана 23.01.2020 року, тобто після ухвалення судом постанови, тоді як дана обставина існувала на момент ухвалення судом постанови, проте не була відома йому та суду, а Департамент патрульної поліції про дану обставину суд не повідомив.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року відкрито провадження у справі та витребувано з Солом`янського районного суду м. Києва матеріали адміністративної справи, провадження у справі зупинено.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адмінінстративного суду від 10 лютого 2020 року поновлено провадження за заявою про перегляд заяви за нововиявленими обставинами та призначено розгляд справи на 18 лютого 2020 року.

Відповідно до ухвали суду від 18 лютого 2020 року залучено до розгляду у справі в якості відповідача Департамент патрульної поліції, направлено до даного органу копії позовної заяви та заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами.

Розгляд справи призначено на 03 березня 2020 року.

Як доказ нововиявленої обставини по справі позивач зазначив відповідь Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 23.01.2020 року відповідно до якої у 2018 році Адміністрацією Держспецзв`язку за результатами державної експертизи видано позитивний експертний висновок від 27.09.2018 року на лазерний вимірювач LTI 20-20 "TruCAM" (ЛВШ TruCAM), дія якого розповсюджується на номери, які зазначені у додатку від 27.09.2018 року №04/02/03-3007.

Проте, як зазначено у вищевказаному листі, ЛВШ TruCAM із номером ТС 000054 відсутній у переліку заявлених 146 комплектів, дія експертного висновку від 27.09.2018 року № 04/02/03-3008 на нього не розповсюджується.

Із відеозапису правопорушення, дослідженого судом, з витягу з даного відеозапису (а.с.79), а також із апеляційної скарги Департаменту патрульної служби убачається, що швидкість працівниками поліції вимірювалась лазерним приладом TruCAM LTI 20-20, серійний номер ТС 000054, що є додатком до постанови НК №681271 від 05.03.2019 року.

Також до апеляційної скарги Департаментом було долучено свідоцтво про повірку законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки №22-01/13825 від 15 листопада 2018 року, виданого ДП «Всеукраїнський державний науково-державний центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів», а саме про повірку лазерного вимірювача швидкості траснпортних засобів LTI 20-20 "TruCAM" № ТС 000054, а також долучено інші документи, які стосуються питання можливості використання виробу LTI 20-20 "TruCAM".

Даних про те, що лазерний вимінювач швидкості LTI 20-20 "TruCAM" № ТС 000054, не був задіяний під час експертного висновку від 27.09 2018 року та як наслідком не був сертифікований, у суду апеляційної інстанції на час розгляду апеляційної скарги та ухвалення постанови не було, та, як зазначив позивач, такі обставини йому не були відомі, хоча вони були відомі відповідачу, так як експертний висновок прийнято 27.09.2018 року.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно ч.4 ст. 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими обставинами суд може задовольнити заяву, скасувати відповідне рішення, та ухвалити нове рішення чи змінити його.

Згідно з частиною 2 статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року за нововиявленими обставина підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом, 05 березня 2019 року щодо Заруби Петра Івановича інспектором роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядовою поліції Звєрєвою Оленою Євгеніївною винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 гривень. (а.с. 6).

Відповідно до вказаної постанови ОСОБА_1 05 березня 2019 року о 15 год. 29 хв. рухався на автомобілі марки «Тоyоtа RAW 4», д.н.з. НОМЕР_1 по Набережному шосе в м. Києві у напрямку Контрактової площі зі швидкістю 83 км/год, чим перевищив встановлене обмеження швидкості на 33 км/год, порушивши п. 12.4 ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Правопорушення зафіксовано лазерним вимірювачем швидкості транспортних засобів "TruCAM", серійний номер ТС 000054.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, вчинених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно з ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: в тому числі частини перша і друга статті 178.

Частиною 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Закон України "Про дорожній рух" регулює суспільні відносини у сфері дорожнього руху та його безпеки, визначає права, обов`язки і відповідальність суб`єктів - учасників дорожнього руху, міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, об`єднань, підприємств, установ і організацій незалежно від форм власності та господарювання (далі - міністерств, інших центральних органів виконавчої влади та об`єднань).

Відповідно до ст. 14 вказаного Закону учасниками дорожнього руху є особи, які використовують автомобільні дороги, вулиці, залізничні переїзди або інші місця, призначені для пересування людей та перевезення вантажів за допомогою транспортних засобів.

До учасників дорожнього руху належать водії та пасажири транспортних засобів, пішоходи, велосипедисти, погоничі тварин.

Учасники дорожнього руху зобов`язані, у тому числі, знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року №1306 затверджено Правила дорожнього руху (далі - ПДР України).

Відповідно до п. 1.1 ПДР України останні відповідно до Закону України "Про дорожній рух" встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні ґрунтуватися на вимогах цих Правил.

Згідно п. 12.4 ПДР України у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год.

Приписами ст. 251 КпАП України визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до статті 31 Закону України "Про Національну поліцію" поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; зупинення транспортного засобу; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Згідно ст. 40 Закону України "Про Національну поліцію" поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою, зокрема, забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Із оскаржуваної постанови вбачається, що автомобіль марки «Тоyоtа RAW 4», д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_1 , рухався зі швидкістю 83 км/год, що підтверджується фотознімком, здійсненим за допомогою лазерного вимірювача швидкості TruCAM № ТС000054 та аудіозаписом.

Відповідно з відеозаписом вимірювання швидкості здійснювалось лазерним вимірювачем швидкості руху TruCAM серійний номер ТС 000054.

З листа Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформцаії України від 23.01.2020 року №04/03/03-188 (а.с.108) вбачається, що у 2018 році Адміністрацією Держспецзв`язку за результатами державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації Національній полдіції України видано позитивний експертний висновок від 27.09.2018 року №04/02/03-3008 на Лазерний вимірювач швидкості LTI 20-20 "TruCAM" (далі ЛВШ TruCAM), дія якого розповсюджується на номери, які зазначені у додатку від 27.09.2018 року №04/02/03-3007 до зазначеного експертного висновку.

Департаментом Нацполіції було заявлено 146 компектів ЛВШ TruCAM, на які вподальшому був розповсюджений експерний висновок від 28.09.2018 року, проте без ЛВШ TruCAM із номером ТС 000054.

Оскільки зазначеного лазерного вимірювача швидкості з №ТС000054 не має у переліку заявлений 146 комплексті, дія експертного висновку від 27.09.2018 року на нього не розповсюджується.

Експертний висновок від 27.09.2018 року (а.с.52) сам по собі стосується лише об`єкта лазерного вимірювача швидкості LTI 20-20 "TruCAM", а у додатку до даного експертного висновку зазначено номери зразків об`єкта експертизи, на які розповсюджується дія експертного висновку.

У даному додатку лазерний вимірювач TruCAM із номером ТС 000054 відсутній.

Положення про державну експертизу в сфері криптографічного захисту інформації затверджено наказом Адміністрації Держспецзв`язку від 16.07.2008 року №651/15342.

Відповідно до п. 1.1. це Положення, розроблене відповідно до Законів України "Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України", "Про наукову і науково-технічну експертизу", "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", Положення про порядок здійснення криптографічного захисту інформації в Україні, затвердженого Указом Президента України від 22 травня 1998 року № 505, Положення про Адміністрацію Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 вересня 2014 року № 411, установлює порядок організації та проведення державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації (далі - КЗІ) в Україні.

За змістом п.1.3 Положення експертний висновок - документально оформлений результат експертизи, який надається Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (далі - Адміністрація Держспецзв`язку) за проведеним аналізом результатів експертних досліджень.

Згідно з пп. 2.1.1, п.2.1 розділу ІІ Положення подання та розгляд заявки, укладання договорів для проведення експертизи таких об`єктів, як: засоби, призначені для розробки, дослідження, виробництва та випробувань засобів КЗІ, засоби та системи генерації, тестування і розподілу ключових даних; криптографічні системи, засоби та обладнання КЗІ, програмно-технічні комплекси центрів сертифікації ключів, які передбачають акредитацію, надійні засоби електронного цифрового підпису, замовник подає до Адміністрації Держспецзв`язку заявку на проведення державної експертизи в сфері криптографічного захисту інформації (додаток 1). До заявки на експертизу перелічених вище об`єктів (далі - криптографічні засоби) додається комплект документів та матеріалів згідно з переліком документів та матеріалів, необхідних для проведення експертизи криптографічних засобів вітчизняного виробництва (додаток 2), або переліком документів та матеріалів, необхідних для проведення експертизи криптографічних засобів іноземного виробництва (додаток 3).

Дія експертного висновку може бути розповсюджена на зразки криптографічного засобу, що пройшли верифікацію. За результатами верифікації видається експертний висновок, термін дії якого не може перевищувати терміну дії експертного висновку, який розповсюджується на зразок-свідок цього засобу (п.2.3.16).

Згідно ст. 1 Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах» у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: криптографічний захист інформації - вид захисту інформації, що реалізується шляхом перетворення інформації з використанням спеціальних (ключових) даних з метою приховування/відновлення змісту інформації, підтвердження її справжності, цілісності, авторства тощо; обробка інформації в системі - виконання однієї або кількох операцій, зокрема: збирання, введення, записування, перетворення, зчитування, зберігання, знищення, реєстрації, приймання, отримання, передавання, які здійснюються в системі за допомогою технічних і програмних засобів; порушення цілісності інформації в системі - несанкціоновані дії щодо інформації в системі, внаслідок яких змінюється її вміст; порядок доступу до інформації в системі - умови отримання користувачем можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації.

Указом Президента України від 22травня 1998 року N 505/98 затверджено Положення про порядок здійснення криптографічного захисту інформації в Україні.

Відповідно до п.1 Положення визначає порядок здійснення криптографічного захисту інформації з обмеженим доступом, розголошення якої завдає (може завдати) шкоди державі, суспільству або особі.

За змістом п.2 Положення вжиті у цьому Положенні терміни мають таке значення:

криптографічний захист - вид захисту, що реалізується за допомогою перетворень інформації з використанням спеціальних даних (ключових даних) з метою приховування (або відновлення) змісту інформації, підтвердження її справжності, цілісності, авторства тощо;

засіб криптографічного захисту інформації - програмний, апаратно-програмний, апаратний або інший засіб, призначений для криптографічного захисту інформації;

криптографічна система (криптосистема) - сукупність засобів криптографічного захисту інформації, необхідної ключової, нормативної, експлуатаційної, а також іншої документації (у тому числі такої, що визначає заходи безпеки), використання яких забезпечує належний рівень захищеності інформації, що обробляється, зберігається та (або) передається.

Державну політику у сфері криптографічного захисту інформації відповідно до закону реалізує Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України (далі - Держспецзв`язку України) (п.3 Положення).

Державні органи, підприємства, установи і організації придбавають, вивозять з України, використовують криптосистеми і засоби криптографічного захисту інформації за погодженням з Адміністрацією Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (п.5 Положення).

Для криптографічного захисту конфіденційної інформації використовуються криптосистеми і засоби криптографічного захисту, які мають сертифікат відповідності (п.8 Положення).

Таким чином порядок здійснення криптографічного захисту інформації є обов`язковим для всіх державних установ, у тому числі і для Національної поліції з метою застосування у роботі лазерного вимірювача швидкості.

Як вже зазначено вище судовою колегією, проведення експертного висновку у сфері криптографічного захисту інформації відповідно до закону реалізує Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації.

Міністерством економічного розвитку і торгівлі України 29 серпня 2012 року видано сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки № UА-МІ/1-290302012.

Даним сертифікатом затверджено сам засіб вимірювальної техніки - лазерного вимірювача швидкості LTI 20-20 "TruCAM" без заначення номеру такого вимірювача.

Окрім того, постановою Кабінету Міністрів України №373 від 29 березня 2006 року затверджено Правила забезпечення захисту інформації в інформаційних,телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах.

Згідно п з 3 у Правилах наведені нижче терміни вживаються у такому значенні:

автентифікація - процедура встановлення належності користувачеві інформації в системі (далі - користувач) пред`явленого ним ідентифікатора;

ідентифікація - процедура розпізнавання користувача в системі як правило за допомогою наперед визначеного імені (ідентифікатора) або іншої апріорної інформації про нього, яка сприймається системою.

Як зазначено у п.11 Правил у системі здійснюється обов`язкова реєстрація:

- результатів ідентифікації та автентифікації користувачів;

- результатів виконання користувачем операцій з обробки інформації;

- спроб несанкціонованих дій з інформацією;

- фактів надання та позбавлення користувачів права доступу до інформації та її обробки;

- результатів перевірки цілісності засобів захисту інформації.

Забезпечується можливість проведення аналізу реєстраційних даних виключно користувачем, якого уповноважено здійснювати управління засобами захисту інформації і контроль за захистом інформації в системі (адміністратор безпеки).

Реєстрація здійснюється автоматичним способом, а реєстраційні дані захищаються від модифікації та знищення користувачами, які не мають повноважень адміністратора безпеки.

Контроль за забезпеченням захисту інформації в системі полягає у перевірці виконання вимог з технічного та криптографічного захисту інформації та здійснюється у порядку, визначеному Адміністрацією (п.24).

Таким чином, з огляду за вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що проведення державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації є обов`язковим, у т.ч. і щодо всіх не лише заявлених Національною поліцією України, а також використовуваних у роботі засобів лазерного виміру швидкості LTI 20-20 "TruCAM".

Як встановлено судом апеляційної інстанції в ході розгляду справи, засіб лазерного виміру швидкості LTI 20-20 "TruCAM" із номером ТС000054 не був заявлений Національною поліцією та не був об`єктом експертного дослідження у відповідному висновку від 27.09.2018 року, а тому не може бути використаний для вимірювання швидкості руху транспортних засобів.

Щодо наданого Департаментом Національної поліції свідоцтва про повірку законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки №22-01/13825 від 15 листопада 2018 року, колегія суддів зазначає наступне.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України видано наказ №193 від 08.02.2016 року «Про затвердження Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів».

Відповідно до п. 1 цей Порядок установлює процедуру та умови проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки (далі - ЗВТ), що перебувають в експлуатації, а також оформлення її результатів.

Згідно з п. 4 Порядку ЗВТ підлягають періодичній повірці, повірці після ремонту, а також можуть проводитися позачергова, інспекційна та експертна повірки.

Таким чином, проведенню повірки засобу вимірювальної техніки має передувати експертний висновок Державної служби Спецзв`язку та захисту інформації України, видача Сертифікату затвердження типу засобів вимірювальної техніки.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем використано під час вимірювання швидкості руху транспортного засобу, яким керував позивач, лазерним вимірювачем швидкості LTI 20-20 "TruCAM" № ТС00054, який не був заявлений до експертного дослідження Держспецзв`язком, який не пройшов відповідного дослідження правильно реалізованого криптографічного алгоритму шифрування відповідно до ДСТУ ISO/IEC 18033-3:2015, щодо забезпечення його конфіденційності, цілісності та автентичності зареєстрованих даних, а тому його застосування для вимірювання швидкості руху позивачем не можна вважати законним, а показники такого вимірювального приладу вірними.

Таким чином, вимірювання швидкості руху автомобіля, яким керував позивач, було проведено з використанням лазерного вимірювача швидкості, який не пройшов необхідної сертифікації, а отже такі дії вчинено не у спосіб, передбачений законом і використосувати його показники правових підстав не було.

Отже, постанова серія НК №681271 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, є протиправною та підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 315, 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що доводи позивача про наявність підстав для перегляду постанови Шостого апеляційного адміністратвиного суду за нововиявленими обставинами є обґрунтованими, а тому заява підлягає задоволенню.

З цих підстав колегія суддів приходить до висновку про безпідставність доводів апеляційної скарги Департаменту патрульної поліції щодо незаконності рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року стосовно часткового задоволення позовних вимог.

Оскільки в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено, що фактично вимірювальний прилад, яким відповідач здійснював вимірювання швидкості транспортного засобу, яким керував позивач, не пройшов відповідної сертифікації, і дана обставина, хоча і була наявна під час розгляду справи, проте не була відома позивачу, подана Зарубою заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами підлягає задоволенню у повному обсязі.

Водночас, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції під час ухвалення судового рішення неповно з`ясовано обставини справи, не застосував норми законів, які стосуються даних правовідносин, та які необхідно було застосувати з урахуванням доводів позивача, викладених у позовній заяві та які стосуються обставин справи.

Окрім того, судова колегія зазначає, що відповідачем у справі є інспектор роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядова поліції Звєрєва Олена Євгеніївна, тоді як суд першої інстанції помилково зазначив відповідачем - інспектора роти № 7 Управління патрульної поліції м. Києва Звєрєва О.Є., що не відповідає обставинам справи, тобто невірно зазначив найменування відповідача.

Тому, колегія суддів вважає за необхідне змінити рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року, вважати підставами для скасування постанови, вказані у мотивульній частині даної постанови підстави та зазначити вірно у вступній та резолютивні частині рішення Солом`янського районного суду найменування відповідача інспектор роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядова поліції Звєрєва Олена Євгеніївна.

В решті рішення суду залишити без змін.

Згідно з ч. 1 ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Згідно частини 2 ст. 369 КАС України судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими обставинами може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 272 КАС України судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 286-288 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. Судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 271, 272, 286, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 369 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року за нововиявленими обставинами задовольнити.

Скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року та ухвалити у справі постанову наступного змісту.

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення.

Змінити рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року по справі №760/9980/19 в мотивувальній частині щодо підстав для скасування постанови згідно висновків суду, викладених у даній постанові.

Змінити вступну та резолютивну частину рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року по справі №760/9980/19, зазначивши вірно найменування відповідача, а саме: інспектор роти №7 батальйону №2 управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції рядова поліції Звєрєва Олена Євгеніївна.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І.

Файдюк В.В.

Постанову виготовлено: 10 березня 2020 року.