Справа № 359/9446/18
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 березня 2020 року № 359/9446/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в місті Києві в порядку письмового провадження заяву Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації про роз`яснення судового рішення у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення Житомирської обласної державної адміністрації, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Департаменту соціального захисту населення Житомирської обласної державної адміністрації з вирішення спірних питань щодо визначення статусу осіб, які брали участь у проведенні робіт з евакуації людей із зони відчуження у 1986 році, від 03.10.2018 про відмову у видачі ОСОБА_1 посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС;

- зобов`язати комісію Департаменту соціального захисту населення Житомирської обласної державної адміністрації з вирішення спірних питань щодо визначення статусу осіб, які брали участь у проведенні робіт з евакуації людей із зони відчуження у 1986 році, видати ОСОБА_1 посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

26 грудня 2018 року матеріали позовної заяви надійшли на адресу суду та за результатами автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Балаклицькому А.І.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації оформлене протоколом №236 від 03.10.2018 про відмову у видачі ОСОБА_1 посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Зобов`язано Департамент праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації встановити ОСОБА_1 статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС війни та видати йому посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації судовий збір у розмірі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні 80 копійок).

20 лютого 2019 року Департамент праці, соціальної та сімейної політики Житомирської облдержадміністрації, через службу діловодства суду, подано заяву про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року та зазначити у який спосіб і порядок відповідачу необхідно виконати судове рішення. Вказано, що Департамент праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації, відповідно до вимог ЗУ «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» та Порядку видачі посвідчень особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та іншим категоріям громадян затвердженого постановою КМУ від 11.07.2018 № 551, не наділений повноваженнями створювати відповідні комісії та приймати рішення щодо встановлення статусу і видавати посвідчення особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Згідно ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Дослідивши подану заяву та матеріали справи, судом встановлено наступне.

Під час судового розгляду суд встановив наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та зазначив, що в даному випадку ефективним способом відновлення порушених прав позивача, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, буде зобов`язання відповідача встановити ОСОБА_1 статус учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС війни та видати йому посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Таким чином, роз`яснено може бути судове рішення, у разі, якщо без такого роз`яснення його важко зрозуміти та виконати, внаслідок неясності (незрозумілості) його резолютивної частини.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Отже, виходячи з системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`ясненим може бути рішення чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 11.08.2016 по справі №К/800/51749/16.

Суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Разом з тим, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону суд доходить висновку, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

При цьому процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як виходить зі змісту поданої заяви про роз`яснення рішення суду, заявник просить надати відповіді на питання, які стосуються порядку та строку його виконання. Разом з цим, подана заява про роз`яснення судового рішення не містить посилань на те, що певні частини рішення викликають труднощі в їх розумінні.

Таким чином, Департамент праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації звернувся до суду за роз`ясненням, не з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення, а у зв`язку з необхідністю роз`яснення порядку виконання судового рішення та фактично просить вказати, як виконувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року, що за своєю суттю, не є роз`ясненням його змісту.

Суд акцентує увагу на тому, що процесуальні питання пов`язані з виконанням судових рішень, не можуть бути вирішені в порядку роз`яснення рішення суду.

Враховуючи вищевикладені обставини, в даному випадку відсутні підстави для роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року. Судове рішення, ухвалено у адміністративній справі № 359/9446/18 є чітким, зрозумілим за змістом, мотивованим, з посиланням на норми матеріального та процесуального права, і не викликає неоднозначного тлумачення, та як наслідок додаткового роз`яснення не потребує.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року ухваленого у адміністративній справі № 359/9446/18 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту праці, соціальної та сімейної політики Житомирської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова