Справа № 460/3205/19
Суддя: Дудар О.М.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
05 березня 2020 року м. Рівне №460/3205/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудар О.М., за участю секретаря судового засідання Юрчук А.М., сторін та інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник Рибак Ю.В.,
відповідача: представник Любчик І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
доголовного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича
про визнання протиправними та скасування постанови, припису,
У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення від 18.10.2019 №57-Ф, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.10.2019 №62.
05.03.2020 до початку розгляду справи по суті від відповідача надійшло клопотання про залучення до участі у справі як співвідповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області.
У судове засідання 05.03.2020 прибули представники сторін.
Представник відповідача у судовому засіданні підтримав подане клопотання та вказав, що Верховним Судом викладена правова позиція щодо того, що державні інспектори не можуть бути самостійними відповідачами у справах про скасування постанов про адміністративні правопорушення.
Представник позивача заперечив щодо задоволення клопотання та зазначив, що відповідач втратив можливість щодо звернення з таким клопотанням.
Заслухавши думку учасників справи, розглянувши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
Пунктом 7 ч.1 ст.4 КАС України передбачено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Відповідно до частини третьої статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.
У силу вимог ч.4 ст.48 КАС України, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.
Предметом спору у даній справі є постанова про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500,00грн, та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які прийняті за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно з частиною першою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частина третя статті 6 Закону №3038-VI).
За змістом пунктів 2, 4, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №408), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань видає обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону. Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.
Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 №208/94-ВР, накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.
Відповідно до пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04. 1995 №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 №735, зі змінами), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються органами державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі Держархбудінспекцією. Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право головні інспектори будівельного нагляду.
Аналіз наведених правових норм свідчить про те, що під час накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та видання припису головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек П.П. діяв від імені Держархбудінспекції.
Отже, зазначений інспектор не може виступати самостійним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема, покладено функціональний обов`язок розглядати відповідні справи про адміністративні правопорушення.
Суд зазначає, що звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач вказує відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте, під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або за ініціативою суду.
Враховуючи викладене, клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача підлягає до задоволення.
Керуючись статтями 48, 241, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Запропонувати співвідповідачу у п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали подати до суду відзив на позовну заяву з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повну ухвалу суду складено 10 березня 2020 року.

Суддя Дудар О.М.