Справа № 320/865/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 березня 2020 року № 320/865/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в місті Києві заяву Миронівської районної державної адміністрації Київської області про роз`яснення судового рішення у адміністративній справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до Миронівської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Миронівської районної державної адміністрації Київської області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Миронівської районної державної адміністрації Київської області від 12.02.2019 №7-ОС «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 »;

- стягнути з Миронівської районної державної адміністрації Київської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 лютого 2019 року по дату ухвалення судового рішення.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасувати наказ Миронівської районної державної адміністрації Київської області від 12.02.2019 №7-ОС «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 ».

Стягнуто з Миронівської районної державної адміністрації Київської області на користь ОСОБА_1 заробітну плату (середню заробітну плату) за час відсторонення від посади в розмірі 48 678,50 (сорок вісім тисяч шістсот сімдесят вісім гривень п`ятдесят копійок) грн., без врахувань утримання прибуткового податку та інших обов`язкових платежів.

Допущено до негайного виконання рішення у частині стягнення з Миронівської районної державної адміністрації Київської області на користь ОСОБА_1 заробітну плату (середню заробітну плату) за час відсторонення від посади в межах одного місяця в розмірі 15 726,90 (п`ятнадцять тисяч сімсот двадцять шість гривен 90 копійок) без урахування обов`язкових податків та зборів.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 серпня 2019 року апеляційну скаргу Миронівської районної державної адміністрації Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року повернуто апелянту.

26 листопада 2019 року Миронівською районною державною адміністрацією Київської області через службу діловодства суду подано заяву про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2019 року відкладено розгляд заяви Миронівської районної державної адміністрації Київської області про роз`яснення судового рішення до повернення адміністративної справи №320/865/19 за позовом ОСОБА_1 до Миронівської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

20 грудня 2019 року Миронівською районною державною адміністрацією Київської області через службу діловодства суду подано ідентичну заяву про роз`яснення судового рішення у справі.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28 листопада 2019 року задоволено касаційну скаргу Миронівської районної державної адміністрації Київської області. Скасовано ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 серпня 2019 року. Направлено справу для продовження розгляду до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року частково задоволено апеляційну скаргу Миронівської районної державної адміністрації Київської області. Скасовано рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року в частині задоволення вимог про стягнення з Миронівської районної державної адміністрації Київської області на користь ОСОБА_1 заробітної плати (середньої заробітної плати) за час відсторонення від посади в розмірі 3 744,50 грн., без врахувань утримання прибуткового податку та інших обов`язкових платежів. Ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні даних позовних вимог ОСОБА_1 до Миронівської районної державної адміністрації Київської області відмовлено. В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року залишено без змін.

6 лютого 2020 року адміністративна справа № 320/865/19 передана судді Горобцовій Я.В., для вирішення питання щодо роз`яснення судового рішення.

Згідно ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Дослідивши подану заяву та матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Таким чином, роз`яснено може бути судове рішення, у разі, якщо без такого роз`яснення його важко зрозуміти та виконати, внаслідок неясності (незрозумілості) його резолютивної частини.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Тобто, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для осіб, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності судового рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Таким чином, виходячи з системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`ясненим може бути рішення чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

В поданій заяві Миронівська районна державна адміністрація Київської області посилається на те, що зі змісту судового рішення не зрозуміло чи потрібно відповідачу здійснювати утримання обов`язкових відрахувань із заробітної плати ОСОБА_1 за час її відсторонення від посади, а також не зрозуміло з якої дати потрібно відновити позивача на раніше займаній нею посаді.

Згідно пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 р. № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Так, ухвалюючи рішення у зазначеній справі та стягуючи з Миронівської районної державної адміністрації Київської області заробітну плату за час відсторонення ОСОБА_1 від посади в сумі 48 678,50 грн., судом в резолютивній частині рішення суду чітко зазначено, що дана сума підлягає стягненню без врахувань утримання прибуткового податку та інших обов`язкових платежів. В мотивувальній частині судового рішення судом також зазначено, що справляння і сплата прибуткового податку з громадян та інших обов`язкових платежів є відповідно обов`язок роботодавця та працівника, тому середній заробіток визначено без врахування відповідних відрахувань.

Тобто, в рішенні суду зазначений розрахунок, з якого суд виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню, а також судовий висновок з приводу утримання прибуткового податку та інших обов`язкових платежів, що узгоджується з вищезазначеними роз`ясненнями Верховного Суду України.

Питання пов`язані з необхідністю роботодавця в подальшому здійснювати або не здійснювати необхідні відрахування не входять до компетенції суду та не повинні висвітлюватися в судовому рішенні.

Що стосується не зазначення судом дати з якої потрібно відновити позивача на займаній посаді.

Відповідно до ч.2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Висновки суду можуть виступити предметом роз`яснення лише у тому разі, коли суд закріпив їх у рішення. Якщо ж висновки суду щодо способу виконання у рішенні відсутні, то ухвала суду про їх роз`яснення фактично є додатковим рішенням і прямим порушенням ст. 254 КАС України, що забороняє змінювати (в тому числі доповнювати) його зміст.

Суд акцентує увагу на тому, що питання поновлення ОСОБА_1 на раніше займаній нею посаді не було предметом спору та предметом розгляду адміністративним судом. Звертаючись до суду із зазначеним позовом позивач просила визнати протиправним та скасувати наказ про її відсторонення від займаної посади та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Тобто, вирішення даного питання фактично виходить за межі предмету позову, що був розглянутий судом та передбачає доповнення судом резолютивної частини, шляхом зазначення дати з якої необхідно відновити позивача на раніше займаній посаді.

Також необхідно зазначити, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 11.08.2016 по справі №К/800/51749/16.

Суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Разом з тим, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону суд доходить висновку, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Враховуючи вищевикладені обставини, в даному випадку відсутні підстави для роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року. Як зазначалося вище, питання відновлення позивача на раніше займаній посаді не було предметом розгляду судом, а правові підстави для роз`яснення рішення суду з приводу здійснення відповідачем, як роботодавцем, необхідних відрахувань, не передбачені вимогами закону.

Судове рішення, ухвалено у адміністративній справі № 320/865/19 є чітким, зрозумілим за змістом, мотивованим, з посиланням на норми матеріального та процесуального права, і не викликає неоднозначного тлумачення, та як наслідок додаткового роз`яснення не потребує.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Миронівської районної державної адміністрації Київської області про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року ухваленого у адміністративній справі № 320/865/19 за позовом ОСОБА_1 до Миронівської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова