Справа № 160/13013/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Носової В.І.
представника відповідача 1 Романовича Ю.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Ево-2 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
21.12.2019 р. Товариства з обмеженою відповідальністю Ево-2 (надалі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі відповідач 1), Державної податкової служби України (надалі відповідач 2, разом - відповідачі), з наступними позовними вимогами:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1310005/41609482 від 18.10.2019 р., про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 8 від 26.02.2019 р.;
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1330539/41609482 від 14.11.2019 р. про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №3 від 01.03.2019 р.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 01.03.2019 р. у сумі 115014,29 грн. т.ч. ПДВ 19 169,05 грн. датою її фактичного отримання - 29.03.2019 р.
Обґрунтування позову полягає у незгоді з вищезазначеними рішеннями, оскільки до реєстрації податкових накладних в ЄРПН були надані усі належні документи, які оформлені у межах укладених Договорів. Комісією у рішеннях не зазначено, що вказані документи мають дефекти форми, змісту або походження. Також, Комісія ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в порушення п. 21 Порядку №117, відмовляючи у реєстрації податкових накладних, не зазначила, що Договори, відповідно до ст. 204 ЦК України не відповідають презумпції правомірності вчинених позивачем правочинів. Податковий орган не зазначив конкретного переліку документів, які необхідно надати для реєстрації спірних накладних. Враховуючи відсутність у відповідача 1 правових підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та подальшої відмови у такій реєстрації, такі рішення мають бути скасовані, а також похідним та належним способом захисту порушеного права позивач вважає зобов`язання відповідача 2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкові накладні подані датою їх подання, а саме: податкову накладну №8 від 26.02.2019 р. - 15.03.2019 р., податкову накладну №3 від 01.03.2019 р. - 29.03.2019 р.
У відповідності до ч.1 ст.173 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.
Стаття 174 КАС України визначає, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Згідно положень ст.ст.175, 182 КАС України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.
Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст.192 КАС України).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 р. відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 22.01.2020 р.
У судове засідання 22.01.2020 р. представники відповідачів не з`явилися. Відповідачем 1 подано клопотання про відкладення розгляду справи. Для повторного виклику сторін, розгляд справи відкладено до 12:00 год. 12.02.2020 р.
31.01.2020 р. через канцелярію суду надійшли відзиви на позовну заяву.
Так, відповідач 1 просить у задоволенні позову відмовити, оскільки вважає оскаржувані рішення обґрунтованими, правомірними та такими, що прийняті відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку. Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості ТОВ "ЕВО-2" внесено до переліку ризикових платників. Підставами для включення платника в перелік слугувала інформація яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: об`єкти оподаткування за формою 20-ОПП не задекларовані, основні фонди відсутні, недостатня чисельність працівників для самостійного виконання наданих послуг за формою 1 ДФ (задекларовані виплати 3 особам з ознакою доходу - 157). Згідно ЄРПН послуги виготовлення та монтажу у сторонніх організацій не придбавалися. Для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних ТОВ "ЕВО-2" документи надані не в повному обсязі. Згідно наданих документів встановлено, що матеріали було придбано у ТОВ «Алюмакс Дніпро», ТОВ «Біотол», ТОВ «Модус», ТОВ «Формат М», ТОВ «Спецсталь Дніпро», ТОВ «Дніпропром і К» частково у грудні 2018 та до початку робіт у січні-лютому, але не надані документи щодо зберігання товару та складський облік. Відсутні первинні документи щодо транспортування матеріалів на об`єкт. Підприємством не надана конструкторська та проектна документація яка зазначена у р.6 Договору підряду, укладеному між ТОВ «ЕВО-2» (підрядник) та ТОВ «МОНОЛІТБУД-ДНІПРО» (замовник). Відповідно до п.23 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. №117 Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на підставі ненадання платником податку копій документів прийняті Рішення від 18.10.2019 №1310005/41609482 щодо відмови у реєстрації податкової накладної від 26.02.2019 №8 та від 14.11.2019 р. №1330539/41609482 щодо відмови у реєстрації податкової накладної від 01.03.2019 р. №3.
Відповідач 2, заперечуючи проти вимог позову, вказав у відзиві, що повноваження ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні податкові накладні є дискреційними, вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні накладні є необґрунтованими, оскільки без правової оцінки рішення комісії регіонального рівня, такі дії будуть передчасними. Також, скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування.
04.02.2020 р. через канцелярію суду позивачем було подано відповіді на відзиви відповідачів на позовну заяву, згідно яких наполягає на задоволенні вимог позову, оскільки вони є обґрунтованими та підтвердженими матеріалами справи. Натомість, відповідачами у відзивах доводи позивача жодним чином не спростовані.
У підготовче судове засідання 12.02.2020 р. прибув представник позивача, представники відповідачів не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.
Суд ухвалив закрити підготовче провадження у справі та призначити розгляд справи по суті на 04.03.2020 р. о 10:20 год.
У судове засідання 04.03.2020 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 1.
Представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Представник відповідача 1 проти позову заперечував, просив відмовити у їх задоволенні у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
На виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕВО-2» в межах здійснення господарських відносин за цивільно-правовим договором, були складені на користь ТОВ «МОНОЛІТБУД-ДНІПРО» податкові накладні:
Згідно Протоколу Комісії №94 від 28.02.2019 р. Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕВО-2» включено до відповідного переліку (бази даних ІС «Податковий блок») як таке, що відповідає критеріям ризиковості.
15.03.2019 р. до реєстрації в ЄРПН була податкова накладна №8 від 26.02.2019 р., 29.03.2019 р. - податкова накладна №3 від 01.03.2019 р.
Згідно квитанцій №1 до кожної ПН, вказано, що реєстрація податкової накладної зупинена відповідно до п.201.16 ст. 201 ПК України.
В якості підстави зупинення вказано: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Підприємству запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
За наслідками розгляду документів підприємства, надісланих 11.11.2019 р. повідомленнями №1 до кожної накладної, Комісією Головного управління ДПС України в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних були прийняті рішення, якими у реєстрації податкових накладних було відмовлено:
14.11.2019 р. №1330539/41609482 щодо ПН №3 від 01.03.2019 р. на суму 115014,29 грн. у т.ч. ПДВ 19 169,05 грн. з підстав: «договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; ненадання платником податку копій документів, а саме первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.» Додаткова інформація: «відсутні пояснення щодо транспортування ТМЦ до ТОВ «Движущая сила», в наданих ТТН зазначено пункт розвантаження: вул. Філософська 84 відсутні пояснення та договору щодо зазначеної адреси».
Інші підстави відмови у спірних рішеннях не казані.
Досліджуючи вказані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом діяльності за кодом КВЕД ТОВ «ЕВО-2» є 28.41 - Виробництво металообробних машин.
Згідно п. 2.1 підрядник (ТОВ «ЕВО-2») зобов`язується виконати власними та залученими силами зі своїх матеріалів, своїми інструментами, за завданням замовника (ТОВ «Монолітбуд-Дніпро») роботи з виготовлення та монтажу зовнішньої реклами (продукція) на об`єкті за адресою: м. Львів, вул. Вашингтона, 8.
Згідно Специфікації (Додаток № 1, 2, 3) здати виконані роботи в обумовлені терміни Замовнику. Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи на умовах цього Договору в межах договірної ціни. Замовник затверджує матеріали, з якими працює Підрядник.
Пунктом 3.1 Договору визначено, що договірна ціна всіх робіт складає 545514,29 грн. у т.ч. ПДВ 90 919,05 грн. Сторони погодили попередню оплату за договором 03.12.2019 р. у сумі 230000,00 грн. на придбання матеріалів та після отримання матеріалів, замовник перераховує 100500,00 грн. для початку робіт на об`єкті (п.5.1 Договору).
Строки виготовлення продукції до 30.12.2019 р. (п.4.1 Договору).
Замовник здійснює розрахунки за виконані роботи на підставі актів виконаних робіт, підписаних уповноваженими представниками Сторін (п. 5.2 Договору).
Згідно п. 5.3 Договору, остаточний розрахунок по Договору замовник проводить впродовж 3-х (трьох) робочих днів після підписання акту виконаних робіт.
Сторонами підписана специфікація на суму 545514,29 грн.
Замовник сплатив підряднику за Договором:
Таким чином, замовник сплатив підряднику попередню оплату у загальній суму 430500,00 грн. Сторони склали Акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) №0000009 від 01.03.2019 р. на суму 545514,29 грн., у зв`язку із чим за остаточною суму Договору складена спірна податкова накладна №3 на суму 115014,29 грн.
Також, судом встановлено, що між ТОВ «Ево-2» (замовник) та ТОВ «Движуща сила» (код 33669615) (виконавець) укладено Договір про виконання робіт№ 3/12-18 від 03.12.2018 р.
Згідно п.1.1 Договору виконавець зобов`язується за завданням замовника виконати роботи з виготовлення та монтажу носіїв зовнішньої реклами і фасадних систем (надалі-роботи), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи на умовах передбачених Договором.
Пунктом 1.3 Договору сторони визначили, що асортимент, характеристики та строки виконання робіт визначаються у Додатках.
Замовник забезпечує виконавця всіма необхідними матеріалами для виконання робіт. Матеріали знаходяться на відповідальному зберіганні у виконавця, право власності на них залишається у замовника і до виконавця не переходить.(п. 1.4 Договору). Матеріали, які були використані при виконанні робіт, списуються з відповідального зберігання виконавця Актом, (п. 1.6 Договору).
За фактом виконаних робіт за кожним Додатком окремо сторони складають Акт про виконання робіт, (п. 1.5 Договору), на підставі якого, протягом 30 днів здійснюється оплата, але замовник має право на власний розсуд здійснювати авансову оплату у повному розмірі або частково (п. 2.3 Договору).
01.03.2019 р. виконавець доставив на вказану адресу результати виконаних робіт, що підтверджується ТТН від 28.02.2019 р. для подальшого монтажу.
Відповідно до Акту здачі-прийняття робіт № ОУ-ОООООП від 01.03.2019 р. роботи за Договором були прийняті ТОВ «Ево-2», відповідно була складена податкова накладна № 2 від 01.03.2019 р. на суму 190 241,61 грн. у т.ч. ПДВ 31 706,93 грн.
ТОВ «Ево-2» за Договором з ТОВ «Движуща сила» сплатило за виконані послуги у повному обсязі у період з 13.02.2019 по 26.04.2019 р., всі податкові накладні зареєстровані в ЄРПН.
Під час виконання Договору № 3/12-18 від 03.12.2018 р. виконавцем були використані матеріали, що належали ТОВ «ЕВО-2», про що свідчать накладні про переміщення ТМЦ, Акт про використані ТМЦ № ПМ-01/03-1 від 01.03.2019 р.
ТОВ «Ево-2» придбав матеріали для виконання робіт. Вказані матеріали після придбання були доставлені на склад виконавця, за адресою: м.Дніпро, вул.Філософська, 84, за Договіром суборенди між ТОВ «Движуща сила» та ПП «Тапко», що підтверджується копіями видаткових накладних, рахунками на оплату, платіжними дорученнями та ТТН (перелік матеріалів додається).
Відповідно позивач виконав роботи за договором № 27/11-18 від 27.11.2018 р., що укладений з ТОВ «Монолітбуд-Дніпро» (замовник) шляхом залучення субпідрядника ТОВ «Движуща сила» на підставі Договору № 3/12-18 від 03.12.2019 р.
До суду долучено первинну документацію підприємства за вказаними угодами, реквізити яких наведені вище.
Недоліки складання первинної документації відповідачами не вказані та суд таких недоліків не встановив.
Як було встановлено судом, відповідно до повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено позивачем надані пояснення та долучені документи для підтвердження здійснення господарських операцій по спірним податковим накладним:
-щодо ПН №8 від 26.02.2019 р. письмові пояснення за вих. №15/10 від 15.10.2019 р., первинні документи бухгалтерського обліку у вигляді додатків у кількості 68 шт. на підтвердження реальності здійснених господарських операцій: Договір підряду №27/11-18 від 27.11.2018 р., акт виконаних робіт №РН-000009 від 01.03.2019 р., платіжні доручення ТОВ «Монолітбуд-Дніро», квитанції про реєстрацію податкових накладних, платіжні доручення постачальників, платіжні вручення ТОВ «Движущая сила», Договір про виконання робіт №3/12-18 від 03.12.2018 р., акт виконаних робіт №РН-000011 від 01.03.2019 р., видаткові накладні від постачальників, акт переміщення ТМЦ, акт про використані ТМЦ, ТТН.
-щодо ПН №3 від 01.03.2019 р. письмові пояснення за вих. №11/11 від 11.11.2019 р. первинні документи бухгалтерського обліку у вигляді додатків у кількості 83 шт. на підтвердження реальності здійснених господарських операцій: Договір підряду №27/11-18 від 27.11.2018 р., акт виконаних робіт №РН-000009 від 01.03.2019 р., платіжні доручення ТОВ «Монолітбуд-Дніро», квитанції про реєстрацію податкових накладних, платіжні доручення постачальників, платіжні доручення ТОВ «Движущая сила», Договір про виконання робіт №3/12-18 від 03.12.2018 р., акт виконаних робіт № РН-000011 від 01.03.2019 р., видаткові накладні від постачальників, акт переміщення ТМЦ, акт про використані ТМЦ, ТТН, банківські виписки.
Документи були доставлені та прийняті податковим органом, що підтверджується матеріалами справи та проти чого заперечень під час розгляду справи не надходило, з огляду на що подання пояснень з додатками, які вказані у повідомленнях не є спірним.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок №117).
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: « 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Так, відповідачем не надано до суду, згідно з п.1.6 Критеріїв будь-яких матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку, іншої інформації, що розглядалась Комісією, яка згідно Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.
Контролюючий орган зобов`язаний у квитанції та Протоколі засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації чітко вказати на конкретний вид критерію, який встановлений п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку достатній для віднесення платника податків до відповідного переліку як такого, що відповідає критеріям ризиковості, та зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Проте, ані квитанції, ані матеріали справи вцілому не містять документів, в яких наведено належне обґрунтування віднесення позивача до підприємств, які відповідають критеріям ризиковості.
Крім того, суд звертає увагу, що Критерії ризиковості платників податків на час виникнення спірних відносин існували у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.
Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 р. № 3890/0/20-18 зазначила, що проекти таких документів обов`язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур, які відносно листів ДФС проведені не були.
Таким чином, листи міністерств, не є нормативно-правовими актами та мають суто інформаційний характер.
Відповідно до вимог п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
З викладеного слідує висновок, що позивач не міг самостійно виконати вимоги суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до вимог п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Не можуть також братися судом до уваги доводи податкового органу, які не були покладені в основу спірних рішень та про які платнику податку не було повідомлено в процесі реєстрації спірних ПН.
Так, у відзиві на позовну заяву в якості додаткових підстав для відмови позивачу в реєстрації ПН/РК вказано:
Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових наклади відмову в такій реєстрації відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості ТОВ "ЕВО-2" внесено до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність здійснення ризикових операцій. Підставами для включення платника в перелік слугувала інформація яка свідчить про наявність ознак здійснення риз операцій, а саме: об`єкти оподаткування за формою 20-ОПП не задекларовані, основні відсутні, недостатня чисельність працівників для самостійного виконання наданих послуг за формою 1 ДФ (задекларовані виплати 3 особам з ознакою доходу - 157). Згідно ЄРПН в виготовлення та монтажу у сторонніх організацій не придбавалися. ТОВ "ЕВО-2" для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних документи надані не в повному обсязі. Згідно наданих документів встановлено, що матеріали було придбано у ТОВ «Алюмакс Дніпро», ТОВ «Біотол», ТОВ «Модус», ТОВ «Формат М», ТОВ «Спецсталь Дніпро», ТОВ «Дніпропром і К» частково у грудні 2018 та до початку робіт у січні-лютому, але не надані документи щодо зберігання товару та складський облік. Відсутні первинні документи щодо транспортування матеріалів на об`єкт. Підприємством не надана конструкторська та проектна документація яка зазначена у р.6 Договору підряду, укладеному між ТОВ «ЕВО-2» (підрядник) та ТОВ «МОНОЛІТБУД-ДНІПРО» (замовник).
Проте, спірні рішення таких підстав для відмови в реєстрації ПН/РК в ЄРПН не містять.
Крім того, податковий орган робить лише загальні посилання на обставини, які документально не підтверджені, однак не зазначає конкретні норми закону, якими керується та які на його думку регулюють спірні питання.
Суд окрім того вважає протиправними зазначення контролюючим органом в якості порушення - ненадання позивачем конструкторської та проектної документації, яка зазначена у р.6 Договору підряду, оскільки для цілей виконання цивільно-правової угоди сторони вільні в фіксуванні своїх домовленостей у спосіб, що не суперечить закону та враховуючи, що конструкторська та проектна документація не є первинною бухгалтерською документацією, саме по собі фіксування сторонами домовленостей у Договорі окремим пунктом/розділом щодо таких документів не може породжувати наслідків для платника податку у вигляді обов`язку їх надавати при реєстрації ПН/РК в ЄРПН.
Дослідивши первинну документацію підприємства в межах господарських відносин, що передували складанню спірних ПН/РК судом не встановлено об`єктивних ознак його ризиковості, реальність господарських операції позивача із контрагентами підтверджуються належним чином складеними первинними документами, які долучені до матеріалів справи та які в тому числі були направлені позивачем разом із повідомленнями №1 до податкового органу.
Додатково суд зазначає, що форма №20-ОПП, є повідомленням про об`єкти оподаткування об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, подається у разі наявності у платника податку на праві власності або користування об`єктів нерухомості (земельні ділянки, будівлі тощо) та інших об`єктів (транспортні засоби, тощо).
Таким чином, позивач, у зв`язку з тим, що не має на праві власності або у користуванні нерухомість чи транспортні засоби, не зобов`язаний подавати до податкового органу повідомлення за формою № 20-ОПП.
Як встановлено в ході судового розгляду справи, позивачем самостійно не виконувалися роботи, які зазначені у Договорі про виконання робіт з ТОВ «Монолітбуд-Дніпро», а для цієї мети було залучено до виконання субпідрядника, - ТОВ «Движуща сила» (код 33669615).
Згідно Договору про виконання робіт №3/12-18 від 03.12.2018 р. замовник забезпечує виконавця всіма необхідними матеріалами для виконання робіт. Матеріали знаходяться на відповідальному зберіганні у виконавця, право власності на них залишається у замовника і до виконавця не переходить.(п. 1.4 Договору). Матеріали, які були використані при виконанні списуються з відповідального зберігання виконавця Актом (п. 1.6 Договору).
У зв`язку з чим, позивачем на адресу складу ТОВ «Движуща сила»: м. Дніпро, Філософська, 84 були доставлені матеріали для виконання послуг, також складені акт на переміщення та акти на використання матеріалів.
Доказів зворотнього до суду не надано.
Також, суд вертає увагу, що податковим органом було відмовлено в реєстрації лише двох з п`яти податкових накладних за спірними відносинами, а саме: податкової накладної № 8 від 26.02.2019 р. на суму 100000,00 грн. (попередня оплата за договором платіжне доручення № 967) та податкової накладної № 3 від 01.03.2019 р. на суму 115 014,29 грн. (що складена на підставі акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) № 0000009 від 01.03.2019 р.). Складені податкові накладні за аналогічних обставин, про що було вказано вище, зареєстровані в ЄРПН та спірних питань щодо них не виникало, що вказує на те, що контролюючий орган не дотримує однакової позиції до платника податку, чим створює для останнього значні перешкоди у роботі та негативні наслідки з цим пов`язані.
Вирішуючи спір по суті суд звертає увагу на рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011року «Рисовський проти України», в п. 70 якого суд підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.
Згідно правової позиції колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, сформованій та викладеній у постанові від 25.10.2019 р. по справі №0340/1834/18 (провадження № К/9901/8458/19), з метою забезпечення визначеності у податковому правозастосуванні та зважаючи на необхідність застосування принципу належного урядування при здійсненні суб`єктами владних повноважень своїх функцій, контролюючий орган в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування повинен здійснювати не лише загальне посилання на пункт 6 Критеріїв оцінки, а конкретно зазначати відповідний підпункт, в межах якого й закріплений конкретний критерій, на основі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної.
Така вимога є цілком обґрунтованою, оскільки від розуміння конкретного критерію, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, залежить послідовність надання платником податків пояснень, достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної. При цьому, тільки визначивши критерій, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган може чітко визначити вичерпний перелік конкретних документів, які платник податків повинен надати контролюючому органу.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічні за змістом висновки неодноразово викладалась Верховним Судом при розгляді подібних спорів (зокрема у постанові від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18 та від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18), що вказує про формування сталої судової практики з даного питання.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування і критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.
Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Відтак можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на Критерії ризиковості є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Судом встановлено, що оскаржувані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують його неоднозначне трактування, що має наслідком об`єктивну неможливість реєстрації платником податку ПН/РК в ЄРПН.
З огляду на зазначене, недотримання відповідачем 1 принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних та не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних призвело до правової невизначеності позивача, що позбавило його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створило передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.
Таким чином, рішення про відмову в реєстрації податкових накладних підлягають скасуванню, які такі що прийняті без додержання порядку.
Суд наголошує, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Положенням п.п. 19, 20 Порядку №1246, визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження відповідного рішення суду).
У разі надходження рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (п. 20 Порядку №1246).
Отже, чинним законодавством повноваження щодо реєстрації ПН після зупинення наразі покладені на Державну податкову службу.
Зокрема, в силу норм п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
За приписами статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, правомірність спірних рішень, перед судом не доведена.
При цьому, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За наведених обставин у сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову у повному обсязі.
За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову у загальному розмірі 3842,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача з відповідачів за рахунок їх бюджетних асигнувань відповідно до ст. 139 КАС України пропорційно задоволеним позовним вимогам.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Ево-2 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити;
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1310005/41609482 від 18.10.2019 р., про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 8 від 26.02.2019 р.;
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1330539/41609482 від 14.11.2019 р. про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 3 від 01.03.2019 р.;
В порядку розподілу судових витрат стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Ево-2 документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 3842,00 грн. пропорційно задоволеним позовним вимогам, а саме:
1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області;
1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 11 березня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова