Справа № 1640/3147/18
Суддя: О.В. Гіглава
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року м. ПолтаваСправа № 1640/3147/18

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гіглави О.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

07 вересня 2018 року ОСОБА_1 (надалі також позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Решетилівської міської ради (надалі також - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення від 27.06.2018 №287/8-VII "Про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І. Л. Олійника".

В обґрунтування позовних вимог позивач посилалась на те, що рішення міської ради "Про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І.Л. Олійника" не було внесено до порядку денного сесії. Стверджувала, що проект оскаржуваного рішення викладений на офіційному сайті відповідача вже після проведення засідання ради. Вказувала на те, що спірне рішення прийнято без попереднього оприлюднення, громадського обговорення, а також без урахування інтересів дітей, які відвідують середню школу, у зв`язку з необхідністю переведення до інших навчальних закладів в іншому населеному пункті.

Ухвалою суду від 10.09.2018 позовну заяву залишено без руху.

19.09.2018 позивач усунув недоліки позовної заяви.

У зв`язку з цим, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 03.10.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву посилався на те, що проект спірного рішення оприлюднений на офіційному веб-сайті Решетилівської міської ради 22.06.2018. Стверджував, що колишні працівники навчального закладу працевлаштовані, а учні забезпечені відповідними умовами для навчання (том 1 а.с. 186-187).

У відповіді на відзив на позовну заяву позивач стверджує, що скріншоти, долучені відповідачем до справи, не можуть вважатись належними доказами оприлюднення проекту спірного рішення (том 1 а.с. 210).

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18.12.2018 у справі №1640/3147/18, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019, в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення відмовлено повністю (том 2 а.с. 40-42, 86-88).

Постановою Верховного Суду від 17.10.2019 у справі №1640/3147/18 касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.12.2018 і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019 у справі №1640/3147/18 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (том 2 а.с. 118-124).

Вказана справа надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 29.11.2019, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення прийнято до провадження; вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 11:30 год 20.12.2019, в якому оголошувалася перерва до 11:45 год 20.01.2020.

20.12.2019 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли пояснення відповідача (том 2 а.с. 129-130), у яких Решетилівська міська рада зазначила, що спірне рішення приймалося з урахуванням Технічного звіту за результатами візуального обстеження конструкції та інструментальних обстежень фундаментів будівлі Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської селищної ради в смт. Решетилівка Полтавської області, з якого слідує, що покрівля має місцями руйнування шиферу, корозію листового металу; технічний стан покриття класифікується як аварійний; перекриття непридатне до нормальної експлуатації; технічний стан зовнішніх стін непридатний до нормальної експлуатації; перемички цегляні стійчаті в аварійному стані; двері та вікна перебувають у стані непридатному до експлуатації. Згідно з пунктом 5.3.4 ДСТУ-Н БВ.1.2-18:2016 [18] категорія технічного стану будівлі Решетилівського загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської селищної ради в смт. Решетилівка Полтавської області 4 - аварійний. Щодо необхідності проведення громадських слухань при прийнятті рішення відповідач зазначив, що рішення восьмої сесії Решетилівської міської ради від 27.06.2018 "Про реорганізацію Решетилівської ЗОШ І-ІІ ступенів шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І.Л. Олійника" не є нормативно-правовим або регуляторним актом, а є актом індивідуальної дії, у зв`язку з чим не входить до переліку актів, які повинні проходити консультації (обговорення) з громадськістю, тому при його прийнятті у міської ради не виникло обов`язку щодо необхідності проведення консультацій з жителями територіальної громади.

16.01.2020 до суду надійшли пояснення ОСОБА_1 (том 2 а.с. 144-147), у яких представник позивача зазначила, що відповідач при прийнятті рішення діяв з порушенням норм права та не у спосіб, встановлений законодавством.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 закрито підготовче провадження у справі №1640/3147/18 та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 11:00 год 06.02.2020.

Позивач у судове засідання 06.02.2020 не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання (том 2 а.с. 164). Представник позивача направила до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність (том 2 а.с. 162).

Відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання (том 2 а.с. 165).

Відповідно до частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на зазначене, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до частини 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Пунктом 1 частини 3 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд вирішив розглядати справу за відсутності учасників справи у письмовому провадженні на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

27.06.2018 відповідачем прийнято рішення "Про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І. Олійника".

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернулась до суду з позовом про його скасування.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України "Про освіту" одним із основних принципів освіти в Україні є доступність для кожного громадянина усіх форм і типів освітніх послуг, що надаються державою.

Відповідно до приписів статті 8 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Рішення загальних зборів громадян враховуються органами місцевого самоврядування в їх діяльності. Порядок проведення загальних зборів громадян за місцем проживання визначається законом та статутом територіальної громади.

Частиною 1 статті 13 Закону України "Про освіту" встановлено, що для забезпечення територіальної доступності повної загальної середньої освіти органи місцевого самоврядування створюють і утримують мережу закладів освіти та їхніх філій. Кожна особа має право здобувати початкову та базову середню освіту в закладі освіти (його філії), що найбільш доступний та наближений до місця проживання особи. Право особи здобувати початкову та базову середню освіту у державному або комунальному закладі освіти (його філії), за яким закріплена територія обслуговування, на якій проживає ця особа, гарантується, що не обмежує право особи обрати інший заклад освіти.

Відповідно до частини 1 статті 29 Закону України "Про загальну середню освіту" батьки або особи, які їх замінюють, мають право вибирати навчальні заклади та форми навчання для неповнолітніх дітей; приймати рішення щодо участі дитини в інноваційній діяльності загальноосвітнього навчального закладу; обирати і бути обраними до органів громадського самоврядування загальноосвітніх навчальних закладів; звертатися до відповідних органів управління освітою з питань навчання і виховання дітей; захищати законні інтереси дітей.

Абзацом 2 пункту 30 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради.

Статтею 144 Конституції України встановлено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до статті 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з підпунктом 4 частини 2 статті 66 Закону України "Про освіту" районні, міські ради та ради об`єднаних територіальних громад мають право засновувати заклади освіти, реорганізовувати і ліквідовувати їх.

Статтею 59 цього Закону встановлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Відповідно до частини 15 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

З аналізу наведених правових норм слідує, що всі рішення (крім визначених законом випадків) місцева рада приймає на сесії, після обговорення, більшістю голосів у порядку визначеному законом та регламентом, прийнятим на першій сесії ради.

В силу вимог частин 1 та 3 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Згідно з положеннями статті 13 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування. Громадські слухання проводяться не рідше одного разу на рік. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов`язковому розгляду органами місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 3 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 №996 (далі - Порядок №996), консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

Зі змісту наведеної правової норми слідує, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема, з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку.

Вказаний висновок щодо застосування норм права зроблено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 17.10.2019 у цій справі, який відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України підлягає обов`язковому врахуванню судом при вирішенні даної справи.

Так, Верховний Суд, скасовуючи рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.12.2018 і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019 у цій справі та направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, вказав, що суди попередніх інстанцій взагалі не досліджували питання проведення громадських слухань перед прийняттям рішення "Про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І. Л. Олійника". Також суди не надали жодної оцінки наявному у матеріалах справи листу-зобов`язанню, в якому зазначено, що деякі батьки учнів Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів згодні на частину ремонту за власні кошти і власними силами.

Виконуючи вказівки Верховного Суду, суд встановив, що Решетилівською міською радою перед прийняттям оскаржуваного рішення не було проведено громадських слухань, що відповідачем й не заперечується.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що не проведення обговорень проекту рішення про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І.Л.Олійника та прийняття рішення про приєднання Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради до Решетилівської гімназії ім. І.Л.Олійника без урахування думки батьків учнів та працівників вказаного навчального закладу з цього приводу свідчить про те, що спірне рішення не відповідає критеріям, визначеним частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими рішення суб`єкта владних повноважень має бути прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно і розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

З огляду на викладене, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача стосовно того, що проведення консультацій з громадськістю у спірному випадку не передбачено чинним законодавством (з огляду на рекомендаційний характер Порядку для відповідача), оскільки такі вимоги визначені пунктом 3 Порядку і є згідно нього обов`язковими.

Зі змісту наведеної правової норми слідує, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема, з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку.

Натомість лист-зобов`язання, в якому зазначено про те, що деякі батьки учнів Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів згодні на частину ремонту за власні кошти і власними силами оцінюється судом критично, оскільки його зміст не дає підстав для висновку про проставлення підписів в ньому саме батьками учнів реорганізованої школи (том 1 а.с. 17). На усну вимогу суду позивачем такі докази не надані в зв`язку з давністю його складення, про що вказав представник позивача в ході підготовчого провадження.

За викладених обставин, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вказану норму та зважаючи на задоволення позову ОСОБА_1 в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Решетилівської міської ради Полтавської області () на її користь витрати зі сплати судового збору в розмірі 704,80 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Решетилівської міської ради Полтавської області (вул. Покровська, 14, м. Решетилівка, Полтавська область, 38400, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Решетилівської міської ради Полтавської області від 27 червня 2018 року №287-8-VІІ "Про реорганізацію Решетилівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради шляхом приєднання до Решетилівської гімназії ім. І.Л. Олійника".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Решетилівської міської ради Полтавської області () на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Гіглава