Справа № 480/2569/19
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 р. Справа № 480/2569/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Любчич Л.В.

суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В.

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.

представника позивача Ільєнок Є.М.

представника відповідача Матюха Д.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром" на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.10.2019, суддя С.О. Бондар, вулиця Герасима Кондратьєва, 159, Суми, Сумська область, 40000, повний текст складено 21.10.19 по справі № 480/2569/19

за позовом Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром"

до Державної екологічної інспекції у Сумській області

про визнання дій протиправними та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року Публічне акціонерне товариство "Сумихімпром" ( далі позивач, ПАТ «Сумихімпром») звернулося до суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Сумській області (далі -відповідач), в якому просило:

- визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції у Сумській обл. щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у період з 22.04.2019 по 07.05.2019;

- визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції в Сумській обл. від 08.05.2019 №158/06.

10.10.2019 рішенням Сумського окружного адміністративного суду в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив що в період проведення перевірки ПАТ "Сумихімпром" у відповідача була відсутня уніфікована форма акту, тобто перевірка була проведена за відсутності у посадових осіб відповідача документів належної форми.

На думку апелянта, пункти 5, 6 та 7 оскаржуваного припису є протиправними, оскільки у зв`язку зі змінами до Закону України «Про охорону атмосферного повітря», строк дії дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря для дитячого оздоровчого табору «Зоряний» продовжений, а тому на момент проведення перевірки дозвіл був діючим.

Крім того, пунктом 7 припису позивача зобов`язано надати розрахункові дані стосовно використаного палива та мас забруднюючих речовин по дитячому оздоровчому таборі «Зоряний» в період з 27.12.2018 по 07.05.2019. Однак, відповідач не звертався під час перевірки до ПАТ «Сумихімпром» про надання таких розрахунків, також не вказано яку норму закону позивачем порушено, тому зазначений пункт припису є передчасним та протиправним.

Судом першої інстанції допущені порушення норм процесуального права при відмові в зупиненні провадження по справі до набрання законної сили судовим рішення по справі №640/18126/19, що розглядається в порядку адміністративного судочинства України , а зібрані докази по даній справі не дозволяють встановити і оцінити обставини, які є предметом розгляду. На даний момент підприємства, які скидають зворотні води з накопичувачів, в тому числі і ПАТ «Сумихімпром», практично не мають можливості легалізувати свою діяльність Відповідно до ч.2 ст. 74 Водного кодексу України дані підприємства повинні скидати зворотні води згідно з індивідуальним регламентом, проте державні органи, що мають погоджувати зазначений регламент,, через відсутність нормативно-правових документів в яких встановлюється порядок розроблення регламенту, позбавлені можливості реалізувати дані приписи діючого законодавства через бездіяльність органу державної влади Міністерства екології та природних ресурсів України.

Також судом першої інстанції порушені вимоги п.1 ч.2 ст. 150 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України) щодо відмови в задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржуваного припису відповідача, оскільки в основу вчинення факту кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 Кримінального кодексу України Сумська місцева прокуратура покладає висновки припису №158/06 від 08.05.2019. Правоохоронні органи своїми діями здійснюють втручання у господарську діяльність підприємства, зокрема у вигляді вилучення документів, які необхідні підприємству для здійснення своєї господарської діяльності, притягнення до відповідальності за ч.1 ст. 367 КАС України.

Крім того, товариство знаходиться вкрай тяжкому фінансовому становищу ( з 30.10.2012 введено процедуру санації), а тому витрачання або не витрачання значних коштів на виконання одного із пунктів оскаржуваного припису знаходиться в прямій залежності з правомірністю припису №158/06 від 08.05.2019.

Також апелянт вважає необґрунтованою відмову у задоволенні клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження та витребування доказів, оскільки під час розгляду справи по суті з`ясувалась необхідність витребування додаткових доказів по справі, якими відповідач обґрунтовував вчинення позивачем порушень вказаних в п.1 та п.2 розділу УІ «Опис виявлених порушень» акту №187/06.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Колегія суддів вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які позивач посилається в апеляційній скарзі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини, які не оспорені сторонами.

Відповідно до Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією України на 2019 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 262 від 30.11.2019, посадовими особами Державної екологічної інспекції у Сумській області в період з 22.04.2019 по 07.05.2019 проведено планову перевірку ПАТ «Сумихімпром» на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства позивачем під час здійснення ним господарської діяльності.

За результатами перевірки складено акт №187/06 від 22.04-07.05.2019, відповідно якого встановлені наступні порушення вимог природоохоронного законодавства:

- встановлений факт скиду зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС та лімітів скиду забруднюючих речовин: 2017 рік випуск № 1, 2018 рік випуск № 1, 2018 рік випуск № 2, 2019 рік випуск № 2, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 70, 95 Водного кодексу України;

- за результатами лабораторних досліджень виявлено скид зворотних вод по випуску № 1 та № 3 з перевищенням нормативів ГДС в стічних водах по ХСК, БСК5, фосфатам та нітратам, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 70, 95 Водного кодексу України;

- за результатами екологічного моніторингу можливого забруднення підземних вод в районі ПАТ «Сумихімпром» проведеного СФ «УкрНДІІНТВ» та паспорту Гідротехнічних споруд системи гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів шламонакопичувача титанового виробництва ПАТ «Сумихімпром», сумарні втрати фільтраційного потоку складають 1543,5 тис.м3/рік, що свідчить про вплив на підземні води та є порушенням ст.ст. 44, 95, 105 Водного кодексу України, ст.ст. 50, 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»;

- не ведеться облік відходів за формою 1-Вт «Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари» брухту металевого та ТПВ в АТЦ ПАТ «Сумихімпром», що є порушенням вимог ст.ст. 17, 26 Закону України «Про відходи» ;

- встановлений факт крапельного забруднення землі нафтопродуктами, внаслідок розливу оливи. Біля відділення 1009 ВДТ № 1 ОЦДТ, що є порушенням ст.ст. 91, 95, 96 Земельного кодексу України;

- встановлений факт здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (джерелами викидів, які наявні в дитячому оздоровчому таборі «Зоряний») в період з 27.12.2018 по 07.05.2019, що є порушенням ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»;

- встановлений факт відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря для стаціонарних джерел викидів дитячого оздоровчого табору «Зоряний», що є порушенням ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».

На усунення вище перерахованих порушень вимог природоохоронного законодавства, відповідачем був наданий позивачу оскаржуваний припис № 158/06 від 08.05.2019.

Зазначеним приписом позивача зобов`язано: 1) розробити заходи по усуненню виявлених порушень, копію надати в Державну екологічну інспекцію у Сумській області; 2) забезпечити залучення спеціалізованої організації для визначення об`єму підземних вод, що піддаються впливу фільтраційних потоків шламонакопичувача ПАТ «Сумихімпром»; 3) провести роботи з налагодження функціонування очисних споруд та вжити заходів відповідно до регламенту роботи виробництв з метою недопущення скидання зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС по випускам №1 та №3; 4) забезпечити включення до обліку відходів за формою 1-Вт «Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари» в АТЦ відходів брухту металевого та ТПВ; 5) отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря для джерел викидів, які наявні в дитячому оздоровчому таборі «Зоряний»; 6) не допускати здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря зі стаціонарних джерел (за відсутності дозволу на викиди); 7) надати до Державної екологічної інспекції у Сумській області розрахункові дані стосовно використаного палива та мас забруднюючих речовин по дитячому оздоровчому таборі «Зоряний» в період з 27.12.2018 по 07.05.2019; 8) не допускати потрапляння паливно-мастильних матеріалів на землю.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з доведення відповідачем, що провівши планову перевірку, оформлюючи результати перевірки в акті №187/06 від 22.04-07.05.2019, відповідно якого було встановлено порушення позивачем вимог природоохоронного законодавства, а також складаючи припис від 08.05.2019 № 158/06, Державна екологічна інспекція у Сумській області діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовано припис протягом встановленого строку.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища, відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 року №1264-XII (далі Закон №1264) полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Частинами другою і третьою статті 35 вказаного Закону передбачено, що державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища визначено у статті 20-2 Закону № 1264, до якої зокрема належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про екологічну та радіаційну безпеку, про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, про охорону атмосферного повітря; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

Відповідно до ст. 5 Закону № 1264, державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, - повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі по тексту Закону № 877-V ).

Відповідно до статті 5 Закону № 877-V планові заходи державного контролю здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Суб`єкт господарювання має право відмовитися від проведення комплексного планового заходу державного нагляду (контролю) шляхом письмового звернення до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності. У такому разі перевірка такого суб`єкта господарювання проводиться згідно з річними планами органів державного нагляду (контролю).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Статтею 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Положення цих норм кореспондуються зі статтею 10 зазначеного Закону, яка визначає право суб`єкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів нагляду, зокрема, внаслідок ненадання ними копій документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Підсумовуючи наведене, колегія суддів зазначає, що як слідує з аналізу норм зазначених вище нормативно-правових актів, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема, планових. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З розпорядчими документами органів державного нагляду (контролю) суб`єкт господарювання має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку.

Разом з цим, на думку колегії суддів, порушення органом державного нагляду (контролю) вимог Закону № 877-V щодо оформлення та надання суб`єкту господарювання повідомлення (направлення) про перевірку та посвідчення на здійснення перевірки, є підставою для недопущення останнім посадових осіб органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю).

У разі невикористання суб`єктом господарювання цього права не можна визнати такі порушення безумовною підставою для скасування рішення органу державного нагляду (контролю), прийнятого за наслідками проведених заходів.

Тобто, на думку колегії суддів, допустивши до перевірки посадових осіб органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), позивач втратив право визнати незаконними наслідки такої перевірки з формальних підстав, зокрема, незазначення номеру та дати наказу, за яким призначено позаплановий захід, тривалість проведення перевірки тощо.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.01.2019 по справі №815/3007/16 (№К/9901/7438/18).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також колегія суддів зазначає, що частиною 6 ст. 7 Закону № 877-У встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною 15 ст. 4 Закону №877-У при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 жовтня 2017 року за № 1289/31157 «Про затвердження Уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів» затверджена уніфікована форма акту перевірки з вказаних питань.

Колегією суддів встановлено, що акт планової перевірки ПАТ «Сумихімпром» №187/06 від 22.04.-07.05.2019 складений за уніфікованою формою, затвердженою Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 жовтня 2017 р. за № 1289/31157.

Наказ Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017 на момент проведення перевірки був чинним, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Враховуючи те, що позивачем були допущені до перевірки державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища , то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову в частині визнання протиправними дій відповідача щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у період з 22.04.2019 по 07.05.2019.

Доводи апеляційної скарги ПАТ «Сумихімпром» щодо листа Державної регуляторної служби України від 10.04.2018 № 3683/0/20-18, відповідно до якого вказана служба вказує на відсутність уніфікованої форми актів з вичерпним переліком питань залежно від ступеня ризику у 24 сферах державного нагляду (контролю), як на підставу визнання перевірки протиправною та скасування припису, є помилковим та необґрунтованим, оскільки лист Державної регуляторної служби України не є нормативно-правовим актом який встановлює певні права та обов`язки для учасників вищевказаних правовідносин. Даний лист носить виключно інформаційний характер.

Колегія суддів також вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог ПАТ «Сумихімпром» в частині визнання протиправним та скасування припису від 08.05.2019 №158/06, з огляду на наступне.

Статтею 1 Закону №877-У передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 19.04.2017 № 275, передбачено, що основними завданнями Державної екологічної інспекції є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо охорони земель, надр та інше.

Державна екологічна інспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням, підприємствами незалежно від форми власності і господарювання вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин; додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря; порядку провадження діяльності, спрямованої на штучні зміни стану атмосфери і атмосферних явищ у господарських цілях; надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря (підпункт «г» пункту 4 Положення № 275).

Відповідно до пункту 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до частини восьмої ст. 7 Закону № 877-У припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Порушення вимог законодавства, на усунення яких винесений припис зафіксовані в акті перевірки.

На підставі аналізу вищенаведених положень норм чинного законодавства, колегія суддів зазначає, що відповідач наділений законними повноваженнями щодо здійснення контролю за дотриманням природоохоронного законодавства та у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства, має виносити припис, який повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень у відповідний термін.

Як встановлено з акту перевірки, за результатами екологічного моніторингу можливого забруднення підземних вод в районі ПАТ «Сумихімпром» проведеного СФ «УкрНДІІНТВ» та паспорту Гідротехнічних споруд системи гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів шламонакопичувача титанового виробництва ПАТ «Сумихімпром», сумарні втрати фільтраційного потоку складають 1543,5 тис.м3/рік, що свідчить про вплив на підземні води та є порушенням ст.ст. 44, 95, 105 Водного кодексу України, ст.ст. 50, 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Встановлено також факти скиду зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС та лімітів скиду забруднюючих речовин: 2017 рік випуск № 1, 2018 рік випуск № 1, 2018 рік випуск № 2, 2019 рік випуск № 2, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 70, 95 Водного кодексу України.

Тому пунктами 2 та 3 припису зобов`язано позивача забезпечити залучення спеціалізованої організації для визначення об`єму підземних вод, що піддаються впливу фільтраційних потоків шламонакопичувача ПАТ «Сумихімпром»; провести роботи з налагодження функціонування очисних споруд та вжити заходів відповідно до регламенту роботи виробництв з метою недопущення скидання зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС по випускам №1 та №3.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

Статтею 70 Водного кодексу України визначено, що скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони:

- містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів;

- перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань;

- за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи;

Згідно зі ст. 95 Водного кодексу України усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Статтею 105 Водного кодексу України встановлено, що підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров`я людей.

За приписами ст.51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» при проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. При цьому повинні передбачатися вловлювання, утилізація, знешкодження шкідливих речовин і відходів або повна їх ліквідація, виконання інших вимог щодо охорони навколишнього природного середовища і здоров`я людей.

Підприємства, установи й організації, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів.

Враховуючи виявлені під час перевірки порушення вказаних вимог законодавства з боку ПАТ «Сумихімпром», відповідачем приписом зобов`язано позивача забезпечити залучення спеціалізованої організації для визначення об`єму підземних вод, що піддаються впливу фільтраційних потоків шламонакопичувача ПАТ «Сумихімпром»; провести роботи з налагодження функціонування очисних споруд та вжити заходів відповідно до регламенту роботи виробництв з метою недопущення скидання зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС по випускам №1 та №3.

Доводи апеляційної скарги про відсутність у відповідача доказів виявлених порушень є надуманими та безпідставними, оскільки встановлені порушення зафіксовані в акті перевірки, який підписаний представниками ПАТ «Сумихімпром» без жодних зауважень. Заперечення на акт перевірки відповідачу не направлялися.

Крім того, вказані порушення виявлені на підставі дослідження документів, які були надані самим позивачем під час перевірки представникам Державної екологічної інспекції у Сумській області, та оригінали яких знаходяться у позивача, а також на підставі відповідних досліджень відібраних зразків за участю представників ПАТ «Сумихімпром», (у тому числі протоколом вимірювань показників складу та властивостей вод від 02.05.2019 № 17-04-19), які не висловлювали заперечень щодо вказаних процедур.

Так, в акті перевірки зазначено, що ПАТ «Сумихімпром» здійснювало скид зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС та ліміту скиду забруднюючих речовин :

1. 2017 рік випуск № 1: фосфати, цинк;

2. 2018 рік випуск № 1: фосфати;

3. 2018 рік випуск № 2: БСК5, ХСК, сульфати, хлориди, азот амонійний, фториди, марганець;

4. 2019 рік випуск № 2: БСК5, ХСК, мінералізація, сульфати, азот амонійний, нітрити, залізо загальне, марганець, кадмій.

Що є порушенням ст.ст. 44, 70, 95 Водного кодексу України.

По факту скиду позивачем зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС та ліміту скиду забруднюючих речовин у 2017 році відповідачем був проведений розрахунок заподіяних збитків на суму - 3074 грн. 86 коп. У вказаному розрахунку зазначається, що маса наднормативно скинутих забруднюючих речовин була розрахована на підставі Звіту про використання води ПАТ «Сумихімпром» по формі № 2ТП-водгосп (річна) за 2017 рік та нормативів встановлених умовами Дозволу на спеціальне водокористування УКР 0024 СУМ.

По факту скиду позивачем зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС по випуску № 2 та ліміту скиду забруднюючих речовин у 2018 році відповідачем був проведений розрахунок заподіяних збитків на суму - 420416 грн. 99 коп. У вказаному розрахунку зазначається, що маса наднормативно скинутих забруднюючих речовин була розрахована на підставі Звіту про використання води ПАТ «Сумихімпром» по формі № 2ТП-водгосп (річна) за 2018 рік та нормативів встановлених умовами Дозволу на спеціальне водокористування УКР 0024 СУМ.

По факту скиду позивачем зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС по випуску №2 та ліміту скиду забруднюючих речовин у 2019 році відповідачем був проведений розрахунок заподіяних збитків на суму - 372227 грн. 28 коп. У вказаному розрахунку зазначається, що маса наднормативно скинутих забруднюючих речовин була розрахована на підставі Звіту ПАТ «Сумихімпром» про проведення скиду освітлених зворотних вод в р. Псел з 3-ї секції шламонакопичувача у період весняного водопілля 2019 року.

По випуску № 2 у 2018 році в акті перевірки зазначено, що за результатами опрацювання первинної дозвільної документації (дозволу на спеціальне водокористування) та звіту про використання води за 2018 рік по формі 2-тп (водгосп), які подаються підприємством встановлено, що ПАТ «Сумихімпром» протягом 2018 року здійснювалося скидання забруднюючих речовин зі зворотними водами в поверхневий водний об`єкт по випуску № 2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС та встановленого дозволом на спеціальне водокористування лімітів скиду БСК5, сульфатам, хлоридам, азоту амонійному, марганцю. Детальні розрахунки та відповідні таблиці приведені в акті перевірки

Щодо випуску № 2 у 2019 році в акті вказано, що за результатами опрацювання первинної дозвільної документації (дозволу на спеціальне водокористування) та Звітом про проведення скиду освітлених зворотних вод в річку Псел з 3-ї секції шламонакопичувача ПАТ «Сумихімпром» у період весняного водопілля 2019 року, встановлено, що позивачем протягом паводкового періоду 2019 року, а саме в період 12.03.2019-26.03.2019, здійснювалося скидання забруднюючих речовин зі зворотними водами в поверхневий водний об`єкт по випуску № 2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС по БСК5, ХСК, сульфатам, азоту амонійному, нітритам, марганцю, кадмію.

Також в акті перевірки зазначено, що відповідно до даних звіту про проведення скиду освітлених зворотних вод в річку Псел з 3-ї секції шламонакопичувача ПАТ «Сумихімпром» у період весняного водопілля 2019 року, який складений на підставі результатів лабораторних досліджень якості води, яка скидалась з 3-ї секції шламонакопичувача підприємства, що проводилися Санітарною лабораторією самого підприємства визначені Сіф - середня фактична концентрація забруднюючих речовин у зворотних водах г/м3 (мг/л) дані відповідних таблиць в акті. На підставі зазначеного Звіту визначено об`єм фактично скинутих освітлених стічних вод за вказаний період - 532980 м3.

На підставі опрацювання даних Звіту та у відповідності до пункту 5.1. (формула 1) Методики розрахунків розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Мінприроди України № 389 від 20.07.2009, зареєстрованої Мін`юстом України № 767/16783 від 14.08.2009, було визначено масу наднормативного скиду.

Таким чином, були встановлені скиди зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС та ліміти скиду забруднюючих речовин позивачем протягом паводкових періодів у 2017, 2018 та 2019 році.

Посилання апелянта на неналежність доказу, а саме звіту ПАТ «Сумихімпром» про проведення скиду освітлених зворотних вод в р. Псел з 3-ї секції шламонакопичувача у період весняного водопілля 2019 року колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки в позовній заяві, в обґрунтування вимог щодо визнання протиправним та скасування припису №158/06 позивачем даної підстави заначено не було. Заяви про зміну предмету та підстав позову у встановлені ч.1 ст. 47 КАС України терміни подано до суду не було.

Щодо пункту 4 припису, яким зобов`язано ПАТ «Сумихімпром» забезпечити включення до обліку відходів за формою 1-Вт «Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари» в АТЦ відходів брухту металевого та ТПВ, позивачем не вказано жодних підстав його скасування.

Також колегія суддів зазначає, що вказаний пункт припису виконаний позивачем у добровільному порядку, що підтверджується листом ПАТ «Сумихімпром» на адресу Державної екологічної інспекції у Сумській області від 23.05.2019 № 84-1728.

Як встановлено під час судового розгляду, під час проведення перевірки, відповідачем встановлено порушення ПАТ «Сумихімпром» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» від 16.10.1992 № 2707-XII ( далі Закон №2707) , а саме, суб`єкт господарювання здійснював викиди у атмосферу забруднюючих речовин у певний період без дозволу (наднормативні викиди).

Колегія суддів зазначає, що згідно з абзацом 1 частини 1 статті 10 Закону №2707 підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

Відповідно до вимог частин 5-7 статті 11 Закону №2707 викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Пунктом 2 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян - підприємців затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 302 від 13.03.2002 встановлено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам - підприємцям експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну.

З матеріалів справи вбачається, що ПАТ «Сумихімпром» оскаржуючи пункт 5 (отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря для стаціонарних джерел викидів дитячого оздоровчого табору «Зоряний» та пункт 6 (не допускати здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря зі стаціонарних джерел (за відсутності дозволу на викиди)) припису № 158/06 від 08.05.2019, вказує, що у зв`язку зі змінами законодавства, зокрема, набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 року № 1193-VІІ у нього автоматично пролонговується (продовжується) термін дії дозвільного документу - дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-13 для стаціонарних джерел викидів табору «Зоряний», тому вказані пункти припису є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Як слідує з матеріалів справи у позивача на момент перевірки був дозвіл на викиди забруднюючих речовин для стаціонарних джерел викидів оздоровчого табору «Зоряний» № -13 із терміном дії з 27.12.2013 по 27.12.2018.

Тобто, з 28.12.2018 ПАТ «Сумихімпром» по вказаним джерелам викидів здійснювало викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин.

Статтею 11 Закону №2707 встановлено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Посилання апелянта на набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 року № 1193-VІІ, та як наслідок автоматичного продовження терміну дії дозволу на викиди забруднюючих речовин № -13 до 27.12.2023 року колегія суддів вважає необґрунтованим та зазначає.

Дозвіл на викиди забруднюючих речовин № -13 для оздоровчого табору «Зоряний» був виданий позивачу 27.12.2013, тобто, до моменту набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» від 09.04.2014 № 1193-VII, що юридично унеможливлює застосування вказаного закону в даних правовідносинах.

Крім того, Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення кількості документів дозвільного характеру» не містить норм права, які б передбачали, що дозвільні документи, які видані до набрання чинності вказаним законом, автоматично пролонгуються, тобто продовжують свою дію на строки встановлені цим Законом.

З огляду на вищевикладене та на відсутність дозволу на викиди забруднюючих речовин у атмосферне повітря стаціонарними джерелами під час проведення перевірки, а саме з 27.12.2018 по 07.05.2019, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції , що Державною екологічною інспекцією у Сумській області правомірно винесено оскаржуваний припис від 08.05.2019 №158/06 в цій частині.

Крім того, колегія суддів зазначає, що ПАТ «Сумихімпром» у позовній заяві оскаржує пункт 7 припису, яким зобов`язано позивача надати до Державної екологічної інспекції у Сумській області розрахункові дані стосовно використаного палива та мас забруднюючих речовин по дитячому оздоровчому таборі «Зоряний» в період з 27.12.2018 по 07.05.2019.

Проте вказаний пункт припису до пред`явлення позову, добровільно виконаний позивачем у повному обсязі, що підтверджується листом від 20.05.2019 № 84-1681, яким ПАТ «Сумихімпром» на виконання пункту 7 припису надав відповідачу інформацію стосовно маси палива та забруднюючих речовин, які надійшли в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів дитячого оздоровчого табору «Зоряний» в період з 28.12.2018 по 07.05.2019.

В подальшому, позивач листом від 23.05.2019 № 84-1728 повідомив відповідача про виконання ним пунктів 4, 7 та 8 оскаржуваного ним припису № 158/06 від 08.05.2019.

Також, позивач листом від 17.05.2019 № 84-1665 на виконання пункту 1 припису № 158/06 від 08.05.2019 надав відповідачу копію наказу ПАТ «Сумихімпром» від 17.05.2019 № 143, яким затверджений План організаційно-технічних заходів для виконання припису наданого Інспекцією.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає правомірними висновки суду першої інстанції, щодо відсутності підстав для скасування припису № 158/06 від 08.05.2019 , оскільки останній відповідає вимогам частини восьмої ст. 7 Закону №877-У.

Посилання апелянта на допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права при відмові в зупиненні провадження по справі до набрання законної сили судового рішення по справі №640/18126/19, колегія суддів вважає безпідставними оскільки позовна заява не містить будь-яких підстав в обґрунтування заявлених вимог щодо визнання протиправним та скасування припису № 158/06 від 08.05.2019 що стосуються пунктів 2 та 3 зазначеного припису.

Доводи апеляційної скарги в частині порушення судом першої інстанції вимоги п.1 ч.2 ст. 150 КАС України, щодо відмови в задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржуваного припису колегія суддів вважає безпідставними, оскільки дане судове рішення є чинним та в апеляційному порядку не скасоване.

Інші доводи апеляційної скарги правомірних висновків суду першої інстанції не спростовують.

Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вище зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на зазначені вище аргументи позивача, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вище зазначене, колегія суддів прийшла до висновку що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, як наслідок відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром" - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року по справі № 480/2569/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Л.В. Любчич
Судді(підпис) (підпис) О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк
Постанова складена в повному обсязі 12.03.20.