Справа № 482/1350/19
Суддя: Баранкевич В. О.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 482/1350/19
Номер провадження 2-а/482/4/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року м. Нова Одеса

Новоодеський районний суд Миколаївської області у складі: головуючого судді - Баранкевич В.О., за участю секретаря судового засідання - Шведової Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Одеса справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення №46 від 18.07.2019року , -

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2019року позивач звернулася до суду з вказаним адміністративним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 04 липня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Кот Ларисою Петрівною було складено акт про порушення та винесено припис №51 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від неї вимагалось усунути порушення.

У той же день 04.07.2019року інспектором Кот Л. П. вже складено адміністративний протокол про порушення передбачені ч.5 ст.96 КУпАП.

18.07.2019року головним інспектором Хмельною О. О. було розглянуто справу про адміністративне правопорушення та винесено постанову №46 по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у розмірі 8 500 гривень.

Позивач отримала копію постанови поштою 23.07.2019року.

Позивач вказує, що провадження у справ про адміністративне правопорушення проведено з порушенням норм матеріального та процесуального права, за відсутності позивача чи її представника, без з`ясування всіх обставин справи, а тому постанова прийнята головним інспектором підлягає скасуванню з наступних підстав.

Від представника позивача надійшла заява про підтримання позовних вимог в частині скасування постанови та розгляд справи без його присутності .

Відповідач в судове засідання свого представника не направив, але надіслав відзив на позов ОСОБА_1 .

У відзиві на позов, представник відповідача вказав, що на підставі п.7 Порядку № 553, а саме звернення голови правління громадської організації «Новоодеський районний союз ветеранів та учасників антитерористичної операції» від 07.06.2019 № 2793-20-19 та відповідно до направлення № 227від 20.06.2019року в період з 21.06.2019 по 04.07.2019року проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція магазину з добудовою» за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Об`єкт).

З виїздом на місце 21.06.2019 розпочато позапланову перевірку у присутності ОСОБА_2 .

Під час здійснення перевірки ОСОБА_2 , надав копії таких документів: копію паспорту та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера; копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права( суборенда земельної ділянки для комерційного використання та обслуговування торгівельного кіоску) індексний номер витягу: 88169937 від 26.05.2017; копію Договору суборенди землі № 1 від 25.05.2017 року між ОСОБА_3 орендодавцем та суборендар ОСОБА_1 .; копію схеми розміщення малої архітектурної форми «Кіоск» розмірами 5,0x5,0м.

На момент перевірки 21.06.2019 у присутності ОСОБА_1 будівельні роботи не проводилися, візуальним оглядом встановлено, що на Об`єкті розпочато виконання будівельних робіт з розширення малої архітектурної форми (збільшення торгівельної площі магазину до 112 кв. м.). На металевих стійках залитих бетоном встановлено стіни з металу та змонтовано покрівлю із профільованого сталевого листа по металевому каркасу. Ведуться підготовчі роботи для утеплення стін.

Згідно з ДСТУ-НБ В. 1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» та ДБН А.2.2- 3:2012 «Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва» об`єкт може бути віднесено до класу наслідків (відповідальності) CCI незначні наслідки.

Відповідні документи, що дають право виконувати будівельні роботи на об`єкті «Реконструкція магазину з добудовою» за адресою: АДРЕСА_1 , під час перевірки не надано.

Проектна документація на будівництво об`єкта, затверджена належним чином під час перевірки не надана.

Згідно з «Єдиним реєстром документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів», ні ОСОБА_1 ні ОСОБА_2 до Управління з метою набуття права на виконання вищезазначених будівельних робіт не зверталися, повідомлення про початок виконання будівельних щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками CCI не подавалося.

Таким чином, ОСОБА_1 порушено вимоги містобудівного законодавства, а саме: ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; ст.ст. 7, 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами перевірки складено акт перевірки, в якому зафіксовані фактичні обставини перевірки та виявлені правопорушення.

На виконання п. п. 16, 17 Порядку № 553, у зв`язку з виявленням фактів правопорушення містобудівного законодавства, крім акта перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення та видано припис про

зупинення виконання будівельних робіт та усунення виявлених порушень.

Акт перевірки, протокол та припис направлені Позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення (копія додається).

На виконання ст. ст. 254, 256 КУпАП, Позивачу у протоколі письмово роз`яснено права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

На виконання ст. 280 КУпАП, при розгляді зазначеної справи з`ясовано всі обставини, передбаченні чинним законодавством України.

В діянні Позивача виявлено склад правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення 18.07.2019року винесено постанову №46, яка надіслана позивачу рекомендованим листом із повідомленням.

Враховуючи неявку в судове засідання усіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 04 липня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Кот Ларисою Петрівною за направленням для проведення планового (позапланового) заходу №227 від 20.06.2019року на об`єкті «будівництво магазину за адресою АДРЕСА_1 » було проведено перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами перевірки було складено акт про порушення забудовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та винесено припис №51 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від позивача вимагалось усунути порушення.

У той же день 04.07.2019року інспектором Кот Л. П. складено адміністративний протокол про порушення передбачені ч.5 ст.96 КУпАП.

18.07.2019року головним інспектором Хмельною О. О. було розглянуто справу про адміністративне правопорушення та винесено постанову №46 по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.5 ст.96 КУпАП та накладене на позивача адміністративне стягнення у розмірі 8 500 гривень.

Позивач отримала копію постанови поштою 23.07.2019року.

Як видно із досліджених судом доказів, позивач ОСОБА_1 була відсутня під час проведення вищевказаної перевірки, складення протоколу про адміністративне правопорушення та винесенні постанови. І хоча в акті перевірки, приписі, протоколі про адміністративне правопорушення та оскаржуваній постанові містяться деякі розбіжності щодо зазначення статусу присутності ОСОБА_1 , проте із вказівок у вищевказаних документах про те, що вони направлені позивачу рекомендованим листом, а також із відсутності її підписів, вбачається що ОСОБА_1 була відсутня під час перевірки, складення відповідного акту, протоколу, припису та при винесенні оскаржуваної постанови.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Із системного аналізу пунктів 7, 12, 13, 16 - 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМ України від 23 травня 2011 р. № 553, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

Як вже було зазначено, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП за результатами розгляду матеріалів, а саме: акту №227 від 04.07.2019 року та протоколу від 04.07.2019року. Справу розглянуто про адміністративне правопорушення за відсутності правопорушниці, з огляду на належність її повідомлення про розгляд справи.

Проте, як видно із копії поштового повідомлення ОСОБА_1 отримала копію акту перевірки та копію протоколу в якому її повідомлено про дату розгляду справи (18.07.2019р.) лише 20.07.2019року, тобто вже після винесення постанови.

Частиною п`ятою статті 95 КУпАП відповідальність передбачена за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вбачається, що він був складений 04.07.2019 року в м. Нова Одеса головним інспектором Кот Л.П. за відсутності інших осіб, в тому числі ОСОБА_1 ..

Також вказано, що особі яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 год. 00 хв. 18 липня 2019 року в приміщенні УДАБІ в Миколаївській області.

Суд зазначає, що факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Як наслідок, позивачку позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16, від 31 жовтня 2019 року у справі № 822/681/16.

На підставі викладеного суд вважає, що компетентний орган дійшов передчасного висновку щодо проведення розгляду адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з тим, що остання належним чином не була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Оскільки позивачку не було своєчасно, не менше, ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення, поінформовано про час та місце розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.95 КУпАП, суд дійшов до висновку про неправомірність постанови №46 від 18.07.2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі показань свідків, письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів.

За змістом ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно із ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Із урахуванням встановлених КАС України завдань адміністративного судочинства, а також зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було складено із порушеннями, які серед інших також є підставою для скасування оскаржуваної постанови, а отже новий розгляд цієї справи (за вищевказаним протоколом) є не допустимим, суд приходить до висновку що оскаржувану постанову слід скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст.2,5, 72-77, 90, 134, 139, 241, 242, 244, 245, 246, 286 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення №46 від 18.07.2019року - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову серії №46 від 18.07.2019року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500грн., а провадження у справі закрити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя: В.О.Баранкевич