Справа № 397/287/20
Суддя: Мирошниченко Д. В.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 397/287/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.03.2020 року, суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченко Д.В., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Бондаренка Романа Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просить скасувати постанову серії ЕАК № 2098027 від 12.02.2020 про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 160-161 КАС України, виходячи з наступного:

Так, відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

6. Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

7. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

8. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

9. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позивач, всупереч зазначеним вимогам закону не вказав у позовній заяві свою адресу офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти (за наявності). Також вказана заява не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідача (для фізичних осіб) за його наявності, або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власного письмового підтвердження позивача проте, що ним не подано іншого позову(позовів)до цього самого відповідача(відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім цього, згідно ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний, зокрема додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви

Згідно ч.ч. 1-2, 4-5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55). За вказаним нормативно - правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів: «Згідно з оригіналом; особистого підпису особи, яка засвідчує копію; її ініціалів та прізвища, дати засвідчення підпису, яка проставляється нижче підпису.

У порушення зазначених вимог, позивачем до матеріалів позовної заяви долучено примірник позовної заяви та копії документів, які не містять відміток про їх засвідчення.

Варто зауважити що у відповідності до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина 1 статті 43 КАС України через поняття адміністративної процесуальної правоздатності встановлює, хто в адміністративному процесі може мати статус особи, яка бере участь у справі і має матеріальний інтерес у результатах її вирішення, - сторони чи третьої особи, а через поняття адміністративної процесуальної дієздатності визначає, хто з осіб, наділених адміністративною процесуальною правоздатністю, може самостійно реалізувати свої процесуальні права та обов`язки в суді.

Враховуючи, що спірні правовідносини виникли, у зв`язку з притягненням позивача, до адміністративної відповідальності, за порушення правил дорожнього руху під час керування транспортним засобом, вважаю за потрібне зазначити наступне.

Згідно Закону України "Про дорожній рух", єдиний порядок дорожнього руху на всій території України встановлюють Правила дорожнього руху України.

Відповідно до визначення термінів, наведених у п. 1.10 Правил дорожнього руху України, водієм є особа, яка не тільки керує транспортним засобом, а також має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії.

Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративних справах щодо оскарження рішень прийнятих у зв`язку з порушенням пунктів ПДР, дотримання яких обумовлено наявність у порушника спеціального права, з метою з`ясування, чи має позивач адміністративно процесуальну дієздатність, визначену ст. 43 КАС України, для подання адміністративного позову (160 КАС України) судді, крім іншого, потрібно перевірити документ, який це право посвідчує. У даному випадку посвідчення водія.

У разі подання до суду позовної заяви (чи іншої заяви, скарги) особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, суд постановляє ухвалу про її повернення (п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України).

До адміністративного позову, у якості доказу в обґрунтування вимоги про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, як такої, що порушує права саме позивача, не надано копію посвідчення водія.

Також, як вбачається з позовної заяви відповідачем у справі зазначено фізичну особу громадянина України, а не працівника органу поліції який має спеціальні звання, тому позивачу пропонується уточнити відомості про відповідача.

Крім вище викладених недоліків, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 286 КАС України позовна заява про скасування постанови про адміністративне правопорушення може бути подана протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Як вбачається з постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, факт складання та її винесення був відомий позивачу 12.02.2020. З поштового конверту, яким на адресу суду надіслано позовну заяву вбачається, що вона надійшла до оператора поштового зв`язку «Укрпошта» та напр авлена ним 25.02.2020, тобто після закінчення строків установлених законом на її оскарження. Оскільки, строк звернення до суду починає обчислюватися з дня винесення постанови, а інших доказів які могли свідчити про поважність причин пропуску строку позовної давності суду не надано, вважаю що останній день звернення до суду сплинув 24.02.2020. Іншого з наявних матеріалів встановити не можливо та клопотання про поновлення строків звернення до суду позивач не надає.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160-161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Крім цього у відповідності до приписів ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Для обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, а також усунення недоліків позовної заяви вважаю за необхідне встановити позивачу строк - десять днів з дня отримання даної ухвали.

Водночас, суд роз`яснює позивачу, що у випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, у відповідності до вимог п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Керуючись ст.ст. 160-169, 171 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бондаренка Романа Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали для виконання надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/ Д.В. Мирошниченко

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_____________20___ року набрало законної сили.

Оригінал судового рішення знаходиться у матеріалах справи №397/287/20.

Помічник судді______________________ О.І.Савченко

Копію засвідчено «___»_____________20___ року.