Справа № 280/4764/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 березня 2020 року м. Дніпросправа № 280/4764/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпрі

апеляційну скаргу Запорізької митниці Державної фіскальної служби

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року (головуючий суддя - Батрак І.В.) в адміністративній справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Тара»

до Запорізької митниці Державної фіскальної служби

про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тара» (далі - Позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Запорізької митниці Державної фіскальної служби (далі - Відповідач), в якому просило суд:

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оформлену 13.09.2019 року Запорізькою митницею Державної фіскальної служби;

- стягнути з Відповідача судові витрати за рахунок бюджетних всигнувань.

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, зокрема про те, що завезений на територію України товар не підпадає під антидемпінгові заходи, крім того Позивачем заповнено усі реквізити МД, що відповідає вимогам митного законодавства та свідчить про неправомірність прийняття Відповідачем спірної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року по справі №280/4764/19 адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» до Запорізької митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації - задоволено частково.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оформлену 13.09.2019 Запорізькою митницею ДФС.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС витрати на правничу допомогу у розмірі 4 500,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот гривень).

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС суму судового збору у розмірі 1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня) (а.с. 116-121).

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, оскаржив його в апеляційному порядку (а.с. 128-133).

В апеляційній скарзі Позивач, посилаючись на неповноту з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема, тим, що судом першої інстанції не враховано те, що підставою для видачі картки відмови у митному оформленні товару стала відсутність документального підтвердження заявлених декларантом відомостей про те, що заявлений до митного оформлення товар не є арматурним прокатом або катанкою, тобто товаром до якого застосовується антидемпінгове мито. У цьому випадку, на думку Відповідача, товар за своїм безпосереднім зовнішнім виглядом, ознаками, класифікацією згідно з УКТЗЕД та країною походження повністю підпадає під ті ознаки, що наведені у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, що є підставою для застосування антидемпінгових заходів.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив суд в задоволенні апеляційної скарги Відповідача відмовити, а рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року по справі №280/4764/19 - залишити без змін, та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача на користь Позивача судові витрати в сумі 3000 грн.

Мотивуючи відзив Позивач зазначив, зокрема про те, що Відповідачем не спростовано наявний в матеріалах справи експертний висновок ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади», згідно з яким взяті проби (зразки) товарів мають всі ознаки продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий та не є арматурою чи катанкою.

20 лютого 2020 року на адресу Третього апеляційного адміністративного суду від Запорізької митниці ДФС надійшла заява про розгляд даної справи без участі представника останнього та в порядку письмового провадження.

Відповідач, який був належним чином сповіщений про місце, дату та час розгляду справи в судове засідання свого представника не направив, про причини його неявки суд не сповістив, що не перешкоджає розгляду справи.

В судовому засіданні представник Позивача заперечив проти апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення представника Позивача, проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Тара» () зареєстровано як юридичну особу 19.06.1998 року, видами господарської діяльності якої за КВЕД-2010 є: 28.15 Виробництво підшипників, зубчастих передач, елементів механічних передач і приводів (основний), 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства, 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали, 25.62 Механічне оброблення металевих виробів, 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

19 вересня 2018 року між АТ «Оскольський електрометалургійний комбінат», м. Старий Оскол, Російська Федерація, (Постачальник) та ТОВ «Тара» (Покупець) було укладено контракт №СТАР-367247, предметом якого є поставка продукції (металопрокату), у номенклатурі, кількості й строках згідно з додатково узгодженими додатками (Специфікаціями), які додаються до цього Контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно зі специфікацією №2 від 24.07.2019 постачанню підлягає металопрокат в асортименті, виробником якого є АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», у кількості 350 т, за ціною 14 002 700,00 грн. На виконання умов контракту був складений рахунок-фактура (інвойс) №530016 від 21.08.2019 року.

28 серпня 2019 року Позивач звернувся до Відповідача для оформлення вантажу за вищевказаним контрактом, шляхом подання ЕМД типу ІМ 40 ТН №UA112090/2019/002465 (тимчасова митна декларація) за кодом згідно з УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток 33-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 12. Номер плавки для діаметру 33 мм: 15370. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД).

До митної декларації позивачем було додано: 1) контракт № СТАР-367247 від 19.09.2018; 2) специфікацію №2 від 24.07.2019 до нього; 3) рахунок-фактуру №530016 від 21.08.2019; 4) експортну накладну №27718565 від 21.08.2019; 5) сертифікати якості №0678797 від 21.08.2019; 6) пакувальний лист №0183345 від 21.08.2019 тощо (графа 44) (а.с. 11-20).

В графі 47 декларації було зазначено про нарахування на вказаний товар антидемпінгового мита у розмірі 15,21 % в сумі 140 674,06 грн., яке сплачено відповідно до платіжного доручення №2485 від 28.08.2019.

22.04.2019 між ТОВ «ТАРА» (замовник) та Державним підприємством «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» (виконавець) укладено Договір №657-19-4, згідно з п.1.1 якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе роботу «Оцінка показників якості металоконструкції на відповідність нормативним вимогам» (а.с. 23-24).

28.08.2019 начальником відділу матеріально-технічного постачання ТОВ «Тара» у присутності співробітника ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» та представника Запорізької митниці ДФС взято проби (зразки) товарів, про що складено Акт взяття проб (зразків) товарів (а.с. 25).

Крім того, одночасно з відбором проб митним постом «Мелітополь» Запорізької митниці ДФС було також проведено відбір проб вказаного товару для проведення власних лабораторних досліджень з метою визначення хімічних та фізичних характеристик товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД (а.с. 68-69).

За результатами дослідження 11 вересня 2019 року експертом ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» складено висновок №4, в якому зазначено, що за результатами аналізування вищезазначених даних досліджені зразки металопродукції - круг діаметром 33 мм зі сталі марки 25ХГТ, сертифікат якості за №0678797 від 21.08.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ- 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою (а.с. 26-30).

Листом від 12.09.2019 №363 Позивачем на адресу Запорізької митниці ДФС направлено оригінал висновку №4 (примірник №2) з копіями протоколів випробувань №301-242 затверджений 05.09.2019, №302/1-244 затверджений 11.09.2019 для врахування їх в роботі при оформленні додаткової митної декларації, який отримано Відповідачем 16.09.2019, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 33-34).

13 вересня 2019 року Позивач подав ЕМД типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/002662 (додаткова митна декларація) за кодом згідно УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток 33-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 12. Номер плавки для діаметру 33 мм: 15370. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД) та одночасно заявив до повернення зайво сплачену суму антидемпінгового мита в розмірі 140 674,06 грн. (код платежу 023, гр. 47 митної декларації).

На зазначену митну декларацію Відповідачем 13 вересня 2019 року оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації №UA112090/2019/00023, в якій зазначено таке: у митному оформленні (випуску) товарів відмовлено, у зв`язку з невірним заповненням графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05. Відсутні підстави для повернення сплаченого раніше антидемпінгового мита по тов. №1. Порушені вимоги Наказу Міністерства фінансів від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа». Декларантом протягом строків, встановлених статтею 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України.

Правомірність прийняття Відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації №UA112090/2019/00023 є предметом судового розгляду у даній справі.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами по справі врегульовано нормами Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що Відповідачем не доведено правомірності прийняття спірної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оскільки останнім не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що товар, зазначений Позивачем в митній декларації, підпадає під остаточні антидемпінгові заходи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України (далі - МК України) мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина четверта статті 275 МК України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

У відповідності до частини дев`ятої статті 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до Законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «;Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «;Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».

Пунктом 2 статті першої Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» №330-XIV від 22 грудня 1998 року (далі - Закон №330) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Згідно з частини шостої та восьмої статті 16 Закону №330 остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання. У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту. Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27 грудня 2017 року прийняте рішення АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпiнгових заходiв щодо iмпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї», яким визначено, що «протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…» та застосовані «остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) дiаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка дiаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Міжвідомчою комісією рішенням від 20 квітня 2018 року №АД-390/2018/4411-05 внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27 грудня 2017 року АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:

«Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».

Згідно з частиною другою статті 44 МК України у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

У відповідності до частин першої-третьої статті 48 МК України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

У відповідності до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД до товарної позиції 7228 «Інші прутки та бруски з інших легованих сталей; кутики, фасонні та спеціальні профілі з іншої легованої сталі; порожнисті прутки та бруски для буріння з легованих або нелегованих сталей належать: прутки та бруски з кремнієво-марганцевої сталі: інші прутки та бруски без подальшого оброблення після гарячого прокатування, гарячого волочіння або пресування: інші прутки та бруски без подальшого оброблення, крім кування: інші прутки та бруски: кутики, фасонні та спеціальні профілі: прутки та бруски порожнисті для буріння.

Позивач, як у тимчасовій декларації UА112090/2019/002465, так і у декларації UA112090/2019/002662 вказав код товару , що не заперечується учасниками справи.

При цьому у листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 року визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

В додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності. Також у додатку визначений перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень, зокрема зазначено ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади».

Отже, для визначення того, чи є спірний товар об`єктом застосування антидемпінгових заходів визначальним є встановлення того, що:

- товар походженням з Російської Федерації;

- товар згідно з кодами УКТ ЗЕД може бути класифікований за переліком кодів УКТ ЗЕД, які визначені рішенням Комісії;

- товар за описом є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Доводи Відповідача про те, що для наявності підстав застосування антидемпінгового мита достатньо лише товарної класифікації за кодом УКТЗЕД без співпадіння товару по опису згідно рішення Комісії є хибними, оскільки рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998 року №330-XIV, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування (пункт 27 частини першої статті 1 Закону №330).

Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону №330 скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 від 28 грудня 2017 року прийняте відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

Зазначене не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02 жовтня 2018 року по справі №804/2304/18.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної картки відмови, підставою для її прийняття були висновки митного органу щодо невірного заповнення позивачем графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05.

Так, відповідно до поданої Позивачем митної декларації, останнім імпортувались з Російської Федерації прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку.

В свою чергу, згідно висновку № 4 Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади», досліджені зразки металопродукції - круг діаметром 33 мм зі сталі 25 ХГТ, сертифікат якості за 0678797 від 21.08.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТІ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Таким чином, встановлені обставини у цій справі не дають підстав стверджувати про те, що заявлений Позивачем до митного оформлення товар, відноситься до переліку товарів, відносно яких здійснюються антидемпінгові заходи.

Посилання відповідача на те, що заявлений товар до митного оформлення за своїм безпосереднім зовнішнім виглядом, ознаками, класифікацією згідно з УКТЗЕД та країною походження повністю підпадав під ті ознаки, що наведені у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, що є підставою для застосування антидемпінгових заходів, суд апеляційної інстанції до уваги не приймає з огляду на те, що:

- по-перше, такі висновки не підтвердженні відповідним експертним дослідженням, в той час як Міністерством економічного розвитку та торгівлі України визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності;

- по-друге, Відповідачем не прийнято до уваги роз`яснення Міністерства економічного розвитку та торгівлі України відповідно до яких об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість рішення відповідача (картки відмови), яке прийнято виключно з підстав того, що заявлені до митного оформлення товари є товарами відносно яких застосовуються антидемпінгові заходи.

Щодо заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» про стягнення витрат на правничу допомогу за участь в розгляді справи в суді апеляційної інстанції колегія суддів зазначає таке.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом пункту 1 частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або Третьою особою.

Згідно з ч. 5 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України врегульовано, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 зазначила, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

З матеріалів справи встановлено, що на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу під час апеляційного розгляду справи №280/4764/19 у розмірі 3000 грн. Позивачем до суду апеляційної інстанції надано:

- копію акта про прийняття послуг з правової допомоги від 30.01.2020 року;

- копію рахунку на оплату №22 від 29 січня 2020 року;

- копію платіжного доручення №217 від 30.01.2020 року.

При цьому Відповідачем подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги, з огляду на те, що заявлені Позивачем до відшкодування витрати у розмірі 3000 грн. є неспівмірними з обсягом наданої правової допомоги та складністю справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що представником товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» під час розгляду даної справи у суді апеляційної інстанції було складено та подано відзив на апеляційну скаргу Відповідача, який містив доводи аналогічні доводам позовної заяви, що свідчить про незначну складність виконаної останнім роботи.

Проаналізувавши доводи учасників справи та матеріали даної справи суд апеляційної інстанції, з урахуванням співмірності витрат на правову (правничу) допомогу із обсягом складених адвокатом в межах цієї адміністративної справи документів, часу, витраченого адвокатом на надання таких послуг, складність справи, ціни позову та значення справи для сторони, дійшов висновку про наявність підстав для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 1000 (одна тисяча) грн.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги Відповідача висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу Відповідача без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 310, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці Державної фіскальної служби - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року по справі №280/4764/19 - залишити без змін.

Заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» про стягнення витрат на правничу допомогу за участь в розгляді справи в суді апеляційної інстанції -задовольнити частково.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці Державної фіскальної служби витрати на правничу допомогу за участь в розгляді справи в суді апеляційної інстанції у розмірі 1000 (одна тисяча) гривень.

В іншій частині заяви - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В повному обсязі постанова складена 10 березня 2020 року.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов