Справа № 120/3054/19-а
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/3054/19-а

Головуючий у 1-й інстанції: Віятик Н.В.

Суддя-доповідач: Шидловський В.Б.

05 березня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Матохнюка Д.Б. Боровицького О. А.

за участю:

секретаря судового засідання: Ткач В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним, скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 року № 168 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції за п.6 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення) ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліції" капрала поліції ОСОБА_1.

- поновити капрала поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що проходив службу в Ямпільському відділенні поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на посаді капрала поліції. За скоєння дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни, правил етичної поведінки поліцейського наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1248 від 05.08.2019 року його притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. В подальшому, за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, службової дисципліни, правил етичної поведінки поліцейських наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1301 від 15.08.2019 застосовано до поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та оскаржуваним наказом від 02.09.2019 № 168 о/с - звільнено з посади на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення). Позивач вважає, що наказ № 168 о/с від 02.09.2019 року є протиправним, оскільки службову дисципліну не порушував. Також вважає, що відповідачем порушена процедура проведення службового розслідування.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 21.11.2018 року прийнятий на службу в Ямпільське відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління поліції у Вінницькій області.

Наказом № 1248 від 05.08.2019 року Головного управлінням Національної поліції у Вінницькій області до капрала поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

09.08.2019 року до керівництва Головного управління Національної поліції у Вінницькій області з письмовим рапортом звернулась поліцейський сектору реагування патрульної поліції № 4 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капрал поліції ОСОБА_3 щодо нанесення їй тілесних ушкоджень ОСОБА_1 . З даного рапорту вбачається, що 05.07.2019 року ОСОБА_1 перебуваючи поза службою, за місцем її проживання погрожував вбивством.

Даний рапорт зареєстровано у відділі документального забезпечення відділі поліції №4502/101/11-2019 від 09.08.2019 року.

У зв"язку із тим, що відповідно до рапорту ОСОБА_4 в діях капрала поліції ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень передбачених статтями 125 (умисне легке тілесне ушкодження) та 129 (погроза вбивством) КК України, даний рапорт листом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 12.08.2019 року за № 3090/12/01-2019 направлено до Територіального управління ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

З метою своєчасного, повно та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчиненого, наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1163 від 09.08.2019 року призначено службове розслідування.

Під час проведення службового розслідування було опитано капрала поліції ОСОБА_3 , яка пояснила, що з грудня 2018 року вона почала зустрічатись з капралом поліції ОСОБА_1 та спільно з ним проживала. Час від часу між ними виникали сварки та непорозуміння. На початку липня поточного року між ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 виник черговий конфлікт, після чого вони прийняли рішення припинити спілкуватись. У подальшому в ніч з 05.07.2019 на 06.07.2019, приблизно о 01:00 год., коли ОСОБА_3 , поверталася до свого місця проживання, то в під`їзді побачила якогось чоловіка, який знаходився на сходах, на поверх вище її квартири. Відчинивши двері до квартири ОСОБА_3 , почула, як по сходах хтось біжить. Повернувшись вона побачила ОСОБА_1 ОСОБА_3 зайшла до своєї квартири та спробувала зачинити двері, але ОСОБА_1 перешкодив їй це зробити та із застосуванням сили відчинив їх. Увійшовши до квартири ОСОБА_1 почав нецензурно виражатись до ОСОБА_3 , та наносити їй удари руками в різні частини тіла. ОСОБА_3 , намагалася заспокоїти ОСОБА_1 та просила залишити її помешкання, однак він ще більше розлютився і взявши кухонний ніж, приклав їй до шиї. При цьому ОСОБА_1 сказав ОСОБА_3 , що вб`є її і сам покінчить з життям. На вмовляння ОСОБА_3 ОСОБА_1 відповідав, що йому немає чого втрачати. Через деякий час ОСОБА_1 заспокоївся та перестав наносити ОСОБА_3 , тілесні ушкодження. У відповідь вона повідомила, що нікому не розповість про даний інцидент за умови, якщо ОСОБА_1 покине місце її проживання. ОСОБА_1 погодився, однак пішов від ОСОБА_3 лише приблизно о 07:00 год. До лікувальних закладів за медичною допомогою після отримання від ОСОБА_1 тілесних ушкоджень ОСОБА_3 , не зверталась.

З приводу вказаної ситуації ОСОБА_1 надав пояснення, що він не наносив тілесних ушкоджень ОСОБА_3

15.08.2019 року за результатами службового розслідування Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області видано наказ № 1301 від 15.08.2019 року "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області" в якому зазначено: "за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, пунктів 1-3 частини 1, частини України "Про Національну поліцію", частини 1, пунктів 1-3, статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу 1, абзаців 1-3, 6-8, 10 пункту 1, розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капрала поліції ОСОБА_1 (0110248) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції."

На підставі наказу № 1301 від 15.08.2019 року, Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 № 168 о/с позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію".

В наказі зазначено: "Капрала поліції ОСОБА_1 (0110248), поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, з 4 вересня 2019 року, сплативши компенсацію за 20 діб невикористаної відпустки за 2019 рік. Стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років складає 01 рік 00 місяців 09 днів. Підстава: Наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 15.08.2019 року № 1301".

Не погоджуючись з наказом № 168 о/с від 02.09.2019 року та вважаючи його протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач спричиняв свої колезі тілесні ушкодження, поводив себе негідно та неетично та з урахуванням діючого дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, у зв`язку із неповідомленням керівництва про протиправні дії поліцейських, в яких виявлені ознаки кримінального правопорушення, приховуванні дій, перешкоджанні проведенні службового розслідування.

Даний факт підтверджено висновком службового розслідування від 14.08.2019 року та поясненнями свідків отриманих в ході службового розслідування.

Докази, які б спростували вказаний факт, позивачем суду не надано.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію України" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (в редакції, чинній на момент винесення спірного наказу, далі - Закон № 580-VIII).

Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (ч.1 ст.1 Закону № 580-VIII).

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону № 580-VIII.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до положень статті 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення та його види визначенні ст.13 Статуту.

Аналіз наведених положень є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Статуту закріплено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч.2 ст.14 Статуту).

Згідно з п.3 ст.14 цього Статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (п.4 ст.14 Статуту).

Поряд з цим, ч.7 ст.19 Статуту врегульовано, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції ухвалу.

Так, як свідчать матеріали справи, позивача по суті звільнено з органів поліції за те, що він спричиняв свої колезі тілесні ушкодження, поводив себе негідно та неетично та з урахуванням діючого дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Колегія суддів вважає не доведеним факт заподіяння позивачем в ніч з 05 на 06 липня 2019 року тілесних ушкоджень ОСОБА_3 за місцем її проживання та погрози їй вбивством.

Дані обставини є предметом доказу слідчих ДБР. Будь-якого вироку суду з даного питання суду не надано.

Відповідно до повідомлення ТУ ДБР у м.Хмельницькому від 19.08.2019 № 7582/1-1, під час вивчення інформації викладеної у рапорті ОСОБА_3 , обставин які б вказували на кримінальні правопорушення не виявлено, у зв"язку з чим відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились (а.с.201).

Окрім того, свідків даної події не встановлено. За медичною допомогою ОСОБА_3 не зверталась та відповідно медичними працівниками не зафіксовано наявність у неї будь-яких тілесних ушкоджень, час та механізм їх спричинення та степінь тяжкості.

Зазначені питання відносяться до компетенції судово-медичного експерта та не можуть бути вирішені працівниками поліції.

Також позивач стверджує будь-яких тілесних ушкоджень ОСОБА_3 не наносив та в період, коли сталась подія по нанесенню тілесних ушкоджень ОСОБА_3 , а саме з 05.07.2019 року по 06.07.2019 року, він був на навчанні по підвищенню кваліфікації підрозділів реагування патрульної поліції в інституті підготовки керівних кадрів та підвищення кваліфікації у м.Вінниця. Вказана обставина підтверджується відрядженням позивача у період з 01.07.2019 року по 13.07.2019 року у м.Вінницю та свідоцтвом про підвищення кваліфікації.

Не приймаючи до уваги дані доводи позивача суд першої інстанції зазначив, що навчання на курсах підвищенню кваліфікації підрозділів реагування патрульної поліції в інституті підготовки керівних кадрів та підвищення кваліфікації у м.Вінниця проводиться з понеділка по п`ятницю в робочі години, що ніяким чином не перешкоджає позивачу у поза робочий час або вихідні дні бути поза межами проведення цих навчань.

Колегія суддів зазначає, що вказаний висновок суду першої інстанції є припущенням і не може бути покладений в основу судового рішення.

Доводи позивача не спростовані.

Посвідченням про відрядження № 3139 (а.с.16), яке видане на підставі наказу № 1034 від 25.06.2019 року, стверджується, що ОСОБА_1 перебував у відрядженні у м.Вінниця з 01 по 13 липня 2019 року.

Свідоцтвом про підвищення кваліфікації 12ПК 08751177/ від 12 липня 2019 року (а.с.15) виданим Національною академією внутрішніх справ, стверджується, що ОСОБА_1 з 01 по 12 липня 2019 року підвищував кваліфікацію в інституті підготовки керівних кадрів та підвищення кваліфікації.

ОСОБА_3 стверджує що позивач в ніч з 5 на 6 липня 2019 року заподіяв їй тілесні ушкодження за місцем проживання у м.Ямпіль Вінницької області.

Відстань від м.Вінниця до м.Ямпіль Вінницької області становить 130 км.

Доказів того, що позивач в ніч з 5 на 6 липня 2019 року перебував не у м.Вінниця, а у м.Ямпіль Вінницької області суду не надано.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає необгрунтованими підстави для звільнення позивача із поліції.

Згідно зі ст.62 Конституції України, ст.17 Кримінального процесуального кодексу України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейський Суд з прав людини у рішенні від 7 листопада 2002 року по справі "Лавентс проти Латвії" зазначив, що пункт 2 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод вимагає від представників держави - насамперед суддів, що розглядають справу, але й від інших представників органів влади, щоб вони утримувалися від публічних заяв про те, що обвинувачений вчинив правопорушення, яке йому ставлять за вину, доти, доки ця вина не буде офіційно встановлена судом.

У рішенні від 10.02.1995 по справі "Аллене де Рібермон проти Франції" Європейський Суд з прав людини підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обгрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

26.09.2006 Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Грабчук проти України" зазначив, що презумпція невинуватості порушена, якщо твердження посадової особи щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину, відображає думку, що особа винна, коли цього не було встановлено відповідно до закону. Цього достатньо, навіть за відсутності жодного формального висновку, що існує деяка підстава припустити, що посадова особа вважає цю особу винною. Питання, чи, порушує, твердження посадової принцип презумпції невинуватості, має бути з`ясоване у контексті тих фактичних обставин, у яких це твердження було зроблене.

Враховуючи викладені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку відповідачем не доведений, а тому підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби відсутні.

Окрім того, жодних доказів, які б свідчили про недотримання позивачем положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського в матеріалах службового розслідування немає. Кожне з порушень повинно бути доведено та підкріплено відповідними доказами, при цьому наявність лише загального посилання не доводить наявність такого порушення.

Щодо недотримання принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що висуваються до професійних та моральних якостей поліцейського, про які відповідачем зазначено у висновку службового розслідування та в наказі про застосування дисциплінарного стягнення, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Під такими вчинками, розуміються протиправні, винні діяння, які здійсненні поліцейським у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням.

При цьому, суд зазначає, що станом на час розгляду даної справи в матеріалах справи відсутні відомості про притягнення позивача до кримінальної відповідальності, що у свою чергу свідчить про недоведеність вини позивача в порушенні передбаченого ст.125 (умисне легке тілесне ушкодження) та ст.129 (погроза вбивством) Кримінального кодексу України

Крім того, наявність лише одного суспільного резонансу, на яке посилається відповідач, не може слугувати підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з лав Національної поліції України, оскільки при визначенні порушення дисципліни поліцейськими необхідно з`ясовувати характер проступку, обставини, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Таким чином, звільнення працівника з підстав, не передбачених законом, або з порушенням установленого законом порядку свідчить про незаконність такого звільнення та тягне за собою поновлення порушених прав працівника.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За ч.2 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З метою повного відновлення порушеного права позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, оскільки оскаржуваному наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 № 168 о/с, передував наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1301 від 15.08.2019 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області», який прийнято за результатами службового розслідування.

Вказаний наказ не оскаржується позивачем в рамках даної справи, разом з тим обставини, які стали підставою для його прийняття, є предметом дослідження у даній справі.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів зазначає, що не скасувавши наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1301 від 15.08.2019 поновити порушене право позивача не можливо в повній мірі, саме тому підлягає скасуванню п. 1 наказу Головного управлінням Національної поліції у Вінницькій області № 1301 від 15.08.2019 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області», яким «за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, пунктів 1-3 частини 1, частини України «Про Національну поліцію», частини 1, пунктів 1-3, статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу 1, абзаців 1-3, 6-8, 10 пункту 1, розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капрала поліції ОСОБА_1 (0110248) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.»

Щодо позовних вимог про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Питання про виплату грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова № 988),

Пунктом 2 Постанови № 988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 року № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 29 квітня 2016 року за № 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок № 260)

Пунктом 1 розділу 1 Порядку № 260 визначено критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Цим Порядком, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, не передбачено здійснення перерахунку грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у разі якщо в цей час збільшено посадові оклади чи інші надбавки працюючих працівників поліції на аналогічній посаді.

В той же час відповідно до пункту 9 розділу І Порядку № 260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, зі змісту Порядку № 260, слідує, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

В той же час середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок), оскільки Порядком № 260 цього не передбачено.

Відповідно до абзацу 3 пункту 2 Порядку середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Пунктом 8 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Як свідчить довідка про доходи № 376/29/03-2020 від 04.03.2020, яка міститься в матеріалах справи, позивачу за два останні місяці перед звільненням нарахована заробітна плата, у розмірі 15269,99 грн., а середньоденна заробітна плата позивача становить 246,29 грн.

Разом з тим, час вимушеного прогулу позивача з 04.09.2019 до 05.03.2020 (день прийняття рішення судом апеляційної інстанції) склав 184 дні.

А тому, за весь час вимушеного прогулу на користь позивача підлягає стягненню з Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, грошове забезпечення в розмірі 45317,36 грн середнього заробітку (184 дні x 246,29 грн = 45317,36 грн), з утриманням податків та інших обов`язкових платежів при виплаті.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи наведені обставини, суд вважає, що ГУНП у Житомирській області не доведено правомірність своїх дій щодо винесення оскаржуваних наказів, а позивачем, в свою чергу доведено обґрунтованість його позовних вимог, а тому такі підлягають задоволенню.

Згідно з пунктами 2,3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та виплати йому грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за повний місяць в підлягають негайному виконанню.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним, скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі скасувати.

Ухвалити нове рішення яким позовні вимоги задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати п. 1 наказу Головного управлінням Національної поліції у Вінницькій області № 1301 від 15.08.2019 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області», яким «за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні Присяги поліцейського, пунктів 1-3 частини 1, частини України «Про Національну поліцію», частини 1, пунктів 1-3, статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 5 розділу 1, абзаців 1-3, 6-8, 10 пункту 1, розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капрала поліції ОСОБА_1 (0110248) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.»

Визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 року № 168 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції за п.6 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення) ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліції" капрала поліції ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області з 04.09.2019 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 04 вересня 2019 року до 05 березня 2020 року у розмірі 45317,36 грн. з утриманням податків та інших обов`язкових платежів при виплаті.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та стягнення з Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на користь ОСОБА_1 середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 10 березня 2020 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Матохнюк Д.Б. Боровицький О. А.