Справа № 160/9331/19
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 року Справа № 160/9331/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанов про накладення штрафу, -
В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено про порушення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадовими особами при здійсненні перевірки. Позивач зазначає, що не вчиняв жодного порушення, встановленого перевіркою, а отже не повинен нести відповідальність у вигляді припису та штрафних санкцій.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Відповідачем подано до суду відзив на позов, у якому він проти позову заперечує. В обгрунтування заперечень на позов вказує, що дії посадових осіб Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради відповідають діючому законодавству, порушення, що викладені в акті перевірки підлягають усуненню позивачем. Винесений припис було прийнято саме з метою усунення встановлених при перевірці порушень вимог у сфері містобудівної діяльності. Постанови про накладення штрафів на позивача прийнято обґрунтовано, оскільки ФОП ОСОБА_1 здійснюється виконання будівельних робіт без отримання документу, що дає право на виконання будівельних робіт, без здійснення технічного та авторського нагляду. Отже, на думку відповідача, адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Представник позивача у судове засідання 11.03.2020 року не з`явився, надав клопотання про розгляд справи за своєї відсутності, просив позов задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання 11.03.2020 року не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову заперечував.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Так судом встановлено, що фізичний особі-підприємцю ОСОБА_1 на підставі договору дарування № 1739, посвідченого 27 липня 2012 року приватним нотаріусом КМНО Мазепою Н.М., належить комплекс будівель та споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .
Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради на підставі наказу №18 від 16.04.2019 року та направлення № 29 від 23.04.2019 року в період з 08.05.2019 року по 21.05.2019 року здійснено позапланову перевірку виконання будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 .
21.05.2019 року Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради складено три протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на підставі матеріалів справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено відносно позивача постанови про накладення штрафу.
Так, постановою № 14/17/24-60/769 від 05.06.2019 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» а саме порушення вимог статті 11 Закону України « Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури затвердженого постановою Міністрів України від 11 липня 2007р. №903 та накладено штраф у розмірі 96 050,00грн.
Постановою № 15/17/24-60/768 від 05.06.2019 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» а саме статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 69 156,00 грн.
Постановою № 16/17/24-60/767 від 05.06.2019 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» а саме порушення вимог статті 11 Закону України « Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури затвердженого постановою Міністрів України від 11 липня 2007р. №903 та накладено штраф у розмірі 76 840,00 грн.
Правомірність та обґрунтованість винесення Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради припису від 21.05.2019 року №14, постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 15/17/24-60/768 від 05.06.2019р., № 14/17/24-60/769 від 05.06.2019р, № 16/17/24-60/767 від 05.06.2019р є предметом спору переданого на вирішення до адміністративного суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Постановою Кабінету Міністрів України за № 553 від 23.05.2011 відповідно до вимог статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було затверджено «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок).
Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку).
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (пункт 7 Порядку).
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (пункт 17 Порядку).
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку).
Відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України за № 244 від 06.04.1995 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Порядок № 244).
Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 9 Порядку № 244).
Відповідно до пункту 15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.
Пунктом 16 Порядку № 244) встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Згідно з пунктом 19 Порядку № 244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Відповідно до пункту 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Отже, дії вчинені відповідачем щодо проведення, оформлення результатів та розгляду протоколів про вчинення правопорушень, здійснені відповідачем в порядку та відповідно до вимог чинного законодавства.
Що стосується виявлених при перевірці порушень, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України «Про архітектурну діяльність».
Статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» надано визначення поняття замовника, як фізичної або юридичної особи, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.
Частиною 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно вимог статті 11 цього Закону, під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту
будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих
підприємств) визначається Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007року №903.
Відповідно до пункту 2 даного Порядку, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств, визначається Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007року №903.
Відповідно до пункту 2 даного Порядку, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно вимог статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до частини 1 статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Згідно пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частинами 1-2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Відповідно статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності являються протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами у розумінні. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно пункту 5 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", правопорушенням у сфері містобудівної діяльності є також і незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, що тягне накладення штрафу у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
За приписами пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, тягне накладення штрафу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Отже, цією статтею передбачена міра юридичної відповідальності за вчинення особою діянь, зміст яких полягає у проведенні будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, незабезпеченні авторського та технічного нагляду об`єктів будівництва.
В даному випадку, відповідач застосовуючи штрафні санкції до позивача, приймав до уваги обставини встановлені при перевірці та матеріали справ і прийшов до висновку, що позивачем здійснюється саме будівництво нового об`єкту.
Позивач, заперечуючи дану обставини, наполягає на тому, що спірний об`єкт є тимчасовою спорудою, яка не потребує, відповідно вимог чинного законодавства, направлення повідомлення про початок виконання робіт, забезпечення авторського та технічного нагляду.
Оскільки, штрафні санкції передбачені пунктами 2, 5, 6 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", застосовуються виключно у випадках здійснення будівництва, з`ясуванню підлягає факт належності зведеного позивачем об`єкту до об`єкту будівництва або ж до тимчасових споруд.
Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що будівництво це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
В свою чергу, статтею 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», надано визначення поняття тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, як одноповерхової споруди, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.
Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.
Отже, тимчасовою спорудою може визнаватись лише споруда, що не має фундаменту та влаштована тимчасово.
При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що в трактуванні ДБН В.2.1-10-2018 "фундамент підземна частина споруди, яка сприймає навантаження від несучих конструкцій і передає їх на основу, складену природними грунтами ( природну) чи штучними грунтами ( штучну)".
Відстань від поверхні планування до нижньої площини фундаменту (підошви) - це глибина закладання фундаменту. Фундаменти поділяють на великорозмірні, глибокого та неглибокого закладення та фундамент заглиблений.
Відповідно до вимог пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України № 406 від 07 червня 2017 року Про затвердження переліку будівельних робіт, які
не потребують документів, що дають право на їх
виконання, та після закінчення яких об`єкт не
підлягає прийняттю в експлуатацію, зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без улаштування фундаменту не потребують дозвільних документів.
В даному випадку при здійсненні перевірки відповідачем було встановлено, що позивачем було зведено одноповерхову споруду складського приміщення розміром 47,5м.х6,7м. та 9,0м.х13,5м. Г-образної форми, що виконана з металевого каркасу, який встановлено стаціонарно ( нерухомо) відносно землі, має стрічковий монолітний залізобетонний фундамент, огороджувальні конструкції та покрівля виконані з металевого профлисту і утеплені пінопластом, мінеральною ватою.
При цьому в судовому засіданні було встановлено, що висновок відповідачем про наявність стрічкового монолітного залізобетонного фундаменту було зроблено виключно шляхом візуального огляду об`єкту.
Отже, судом не можуть бути прийняті до уваги такі доводи відповідача в якості доказу наявності на об`єкті фундаменту.
Також судом не приймаються в якості доказів віднесення споруди до об`єкту будівництва листи ТОВ «Криворіжцивільпрект» та ТОВ «ПБК Ремпроект», оскільки відповіді на питання щодо віднесення об`єкту до тимчасової споруди або до об`єкту будівництва були зроблені виключно на підставі технічного висновку та фотоматеріалів, без виходу на об`єкт та проведення відповідних обстежень.
Окрім того, ТОВ «Криворіжцивільпрект» зазначає, що споруда виконана без улаштування фундаменту і могла б мати ознаки тимчасової споруди, якби мала площу не більше 30 м. кв., тому її не можна віднести до тимчасових споруд, а ТОВ «ПБК Ремпроект» повідомляє, що споруда має стрічковий монолітний фундамент.
Оскільки, повідомлена інформація даними підприємствами зроблена без обстеження об`єкту, вона не може бути прийнята в якості доказу належності споруди до об`єкту будівництва.
Між іншим, в судовому засіданні було досліджено технічний паспорт на складське приміщення літ. «А-1», розташоване за адресою м. Кривий Ріг, вул. Ольховська 2С, з якого вбачається відсутність жодного фундаменту.
З дослідженого в судовому засіданні Техічного висновку, наданого Товариством з обмеженою відповідальністю «Смарт Інжиниринг» одноповерхова споруда складського приміщення «А-1», розташована за адресою: вул. Ольховська 2С, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область має металічні стійки, встановлені без влаштування фундаменту та між стійками виконаний бетонний цоколь.
Також матеріали справи містять висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 14.11.2019 року № 4140/4141/19-27. На вирішення експерту поставлено питання «Чи являється складське приміщення літ. «А-1», розташоване за адресою м. Кривий Ріг, вул. Ольховська 2С, капітальною спорудою?».
Експертом зазначено, що споруда літ. «А-1» на час проведення обстеження перебуває на стадії незавершеного будівництва та під час виконання шурфів з зовнішнього боку споруди, було встановлено, що складська споруда літ. «А-1» побудована без виконання фундаментів на існуючій асфальтобетонній основі, яка має однаковий склад як під спорудою так і на ділянках, які знаходяться поза межами досліджувальної споруди.
Враховуючи проведені експертом дослідження, шляхом експертного дослідження документальних даних, об`єкта в натурі, сукупності даних, отриманих в процесі обстеження, експертом зроблено висновок про те, що складська споруда літ. «А-1», розташована за адресою м. Кривий Ріг, вул. Ольховська 2С не являється капітальною спорудою.
Враховуючи встановлені обставини справи та досліджені в судовому засіданні письмові докази, суд приходить до висновку, що позивачем не здійснювалось будівництво об`єкта, а встановлювалась тимчасова споруда для провадження підприємницької діяльності без улаштування фундаменту.
За таких обставин суд доходить висновку про належність складського приміщення «А-1», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 область до тимчасової споруди, відповідно позивачем не вчинялись правопорушення встановлені статтями 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» за які були застосовані штрафні санкції та внесено припис.
За таких обставин суд доходить висновку про неправомірність винесення припису та постанов про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та про задоволення позовних вимог ФОП ОСОБА_1 в повному обсязі.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн.
Отже, на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921 грн.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Адміністративний позов Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради № 14 від 21.05.2019 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 11 березня 2020 року.

Суддя С.І. Озерянська