Справа № 160/1254/20
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

10 березня 2020 року СєвєродонецькСправа № 160/1254/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

28.01.2020 до Дніпропетровського адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі також позивач) до Міністерства оборони України військової частини НОМЕР_1 (далі також відповідач), в якій просить:

- визнати дії та бездіяльність відповідача протиправними;

- зобов`язати відповідача визнати недійсним з моменту оголошення догани за порушення порядку звернення, здійснене позивачем 04.09.2019, та скасувати догану відповідачеві від 05.09.2019, яка записана в службовій картці позивача;

- зобов`язати відповідача виплатити позивачеві судові витрати, пов`язані з розглядом справи в сумі 60 грн;

- визнати протиправними дії відповідача в частині того, що позивачеві чинилися перепони на подання рапортів (заяв) відповідачеві за період з 05.09.2019 по дату звільнення 10.12.2020.

Ухвалою Дніпропетровського адміністративного суду від 05.02.2020 справу № 160/1254/20 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії передано на розгляд за підсудністю Луганському окружному адміністративному суду.

До Луганського окружного адміністративного суду дана справа надійшла 02.03.2020.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов такого.

Згідно з пунктами 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга стаття 171 КАС України).

Перевіривши матеріали вказаного адміністративного позову, судом встановлено, що він не відповідає встановленим вимогам та містить такі недоліки.

Статтею 160 КАС України встановлені вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Пунктом 2, 11 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення положень статті 160 КАС України позивачем в позовній заяві не надано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві відповідачем зазначено Міністерство оборони України військова частина НОМЕР_1 .

Тобто, по суті позивачем у найменуванні відповідача одночасно зазначено найменування двох осіб, що є неприпустимим.

Відповідно до витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом: 22994874 зазначена юридична особа Військова частина НОМЕР_1 , місцезнаходження: 51270, Дніпропетровська обл., Новомосковський р-н, смт Гвардійське.

Отже, позивачу необхідно визначитися з колом відповідачів та уточнити позовні вимоги щодо кожного з них в разі визначення декількох відповідачів.

Відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Конституційним Судом України у рішенні від 14 грудня 1999 року у справі №10-рп/99 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Таким чином, мовою судочинства є державна мова - українська.

Позовну заяву викладено російською мовою, при цьому позивач не зазначає, що він не володіє або недостатньо володіє державною мовою, і не порушує питання про забезпечення його права робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою він володіє, користуючись при цьому послугами перекладача в порядку, встановленому КАС України.

Водночас у разі, якщо учасник судового процесу не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України "Про безоплатну правову допомогу" гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 9901/163/19 (провадження № П/9901/163/19).

Також суд роз`яснює позивачу, що статтею 16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Відповідно до частини другої статті 13 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" безоплатна вторинна правова допомога включає такі види правових послуг: 1) захист; 2) здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; 3) складення документів процесуального характеру.

За змістом пункту 1 частини першої статті 14 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" право на безоплатну вторинну правову допомогу згідно з цим Законом та іншими законами України мають такі категорії осіб: особи, які перебувають під юрисдикцією України, якщо їхній середньомісячний дохід не перевищує двох розмірів прожиткового мінімуму, розрахованого та затвердженого відповідно до закону для осіб, які належать до основних соціальних і демографічних груп населення, а також особи з інвалідністю, які отримують пенсію або допомогу, що призначається замість пенсії, у розмірі, що не перевищує двох прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб - на всі види правових послуг, передбачених частиною другою статті 13 цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" суб`єктами надання безоплатної вторинної правової допомоги в Україні є: 1) центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги; 2) адвокати, включені до Реєстру адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу.

Як визначено пунктом 5 частини першої статті 17 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги забезпечує здійснення представництва інтересів суб`єктів права на безоплатну вторинну правову допомогу в судах, інших органах державної влади, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що у разі, якщо він не має юридичної освіти та не може в повній мірі захищати свої права у судових інстанціях, він має право звернутись за наданням безоплатної вторинної правової допомоги до відповідної установи, зокрема, з метою складання позовної заяви у відповідності з вимогами КАС України.

Відповідно до пункту 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (пункт 9 частини п`ятої статті 160 КАС України).

В прохальній частині позовної заяви заявлені позивачем вимоги є неконкретизованими. Так, позивач в позовній заяві, зокрема, просить суд визнати дії та бездіяльність відповідача протиправними, при цьому позивачем не зазначено, які саме дії та бездіяльність відповідача він просить визнати протиправними.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Отже, законодавець визначив право формувати позовні вимоги саме за позивачем.

Таким чином, позивачу слід уточнити позовні вимоги.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною другою статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частини п`ятої статті 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з частиною десятою статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

В порушення частини п`ятої статті 94 та частини четвертої статті 161 КАС України позивачем не підтверджено відповідність копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачу слід надати суду належним чином засвідчені копії письмових доказів, оригінали яких знаходяться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд встановив, що позивач звернувся до суду з позовною заявою з пропуском строку звернення до суду.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Позивачем до позовної зави додано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій зазначено, що оскаржувану догану від 05.09.2019, яка записана в його службовій картці, позивач фактично дізнався з відповіді відповідача від 14.01.2020 № 175. Також зазначено, що 10.12.2019 позивача звільнено з військової служби, на час несення служби позивач не міг звернутися до суду за захистом своїх прав, оскільки була імовірність дискримінації з боку відповідача, в період з 06.09.2019 по 17.09.2020 та з 25.09.2019 по 29.11.2019 знаходився на лікуванні.

До позовної заяви додана копія листа від 20.09.2019 № 117/363, в якому зазначено, що у командуванні Десантно-штурмових військ Збройних Сил України розглянуто звернення ОСОБА_1 на урядову гарячу лінію Міністерства оборони України з проханням надати копію винесеної догани. За результатами розгляду повідомлено, що ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани і оголошено її перед строєм. Відповідно до статті 97 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України про накладені дисциплінарні стягнення сержантам (старшинам) оголошується - особисто, на нараді чи перед строєм сержантів (старшин). Крім того повідомлено, що дисциплінарні стягнення можуть оголошуватися в письмовому наказі. Оскільки наказ про накладання дисциплінарного стягнення посадовими особами військової частини НОМЕР_1 не видавався, відсутня можливість щодо направлення зазначеного документа. Разом з тим інформовано, що дисциплінарне стягнення було доведено ОСОБА_1 під особистий підпис 05.09.2019 у службовій картці.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як встановлено матеріалами справи, позивача звернувся до адміністративного суду з позовом 31.01.2020 (поштою направлено 28.01.2020), тобто більше ніж через місяць після закінчення кінцевої дати звернення до суду.

Як наслідок, позивач пропустив визначений Кодексом адміністративного судочинства України місячний строк звернення до суду за захистом порушеного права, пов`язаного з процедурою проходження публічної служби.

Враховуючи вище викладене, на підставі частини першої статті 123 КАС України судом визнаються неповажними зазначені позивачем підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду, що обумовлює залишення позовної заяви без руху та роз`яснення позивачу права протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися із заявою про зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до суду.

У зв`язку з чим позовна заява залишається без руху, а позивач має право вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що подано заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10-ти (десяти) днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- визначитися з колом відповідачів та уточнити позовні вимоги щодо кожного з них в разі визначення декількох відповідачів;

- позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог статті 160 КАС України, та її копій відповідно до кількості учасників справи;

- належним чином засвідчених копій письмових доказів, оригінали яких знаходяться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяС.В. Борзаниця