Справа № 120/3428/19-а
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/3428/19-а

Головуючий у 1-й інстанції: Яремчук К.О.

Суддя-доповідач: Шидловський В.Б.

10 березня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Боровицького О. А. Матохнюка Д.Б.

за участю: секретаря судового засідання: Ткач В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 17 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:

- визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції щодо внесення до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомостей про ОСОБА_1 .

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції виключити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 .

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 17 грудня 2019 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що прокуратурою Вінницької області 18 червня 2019 року внесено до Управління патрульної поліції у Вінницькій області подання в порядку частини 3 статті 65 Закону України "Про запобігання корупції" щодо проведення службового розслідування з метою встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню працівниками управління порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції".

На виконання внесеного прокуратурою Вінницької області подання Управлінням патрульної поліції у Вінницькій області проведеного службове розслідування, за наслідками якого 30 липня 2019 року складено висновок службового розслідування. Зі змісту вказаного висновку слідує, що опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що під час заповнення щорічної електронної декларації за 2018 рік в графі "Джерело доходу" помилково вказав своє прізвище, ім`я, по-батькові, замість "Департамент патрульної поліції". Також за наслідками службового розслідування рекомендовано керівництву управління застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження до ОСОБА_1 за вчинення ним дисциплінарного проступку, що виразився у невірному зазначенні джерела доходу у декларації за 2018 рік, що свідчить про порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України "Про запобігання корупції".

На підставі результатів службового розслідування начальником Управління патрульної поліції у Вінницькій області видано наказ № 18 від 31 липня 2019 року, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у невірному зазначенні джерела доходу у декларації за 2018 рік.

20 серпня 2019 року Управління патрульної поліції у Вінницькій області надіслало до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі НАЗК) інформаційну картку до розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення та копію наказу про застосування дисциплінарного стягнення до працівників Управління патрульної поліції у Вінницькій області за невиконання ними вимог Закону України "Про запобігання корупції".

В свою чергу, Національне агентство з питань запобігання корупції внесло до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні та пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 .

Не погодившись із такими діями НАЗК позивач оскаржив їх до суду.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що Управління патрульної поліції безпідставно надіслало до Національного агентства з питань запобігання корупції копію наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення, що, в свою чергу, слугувало підставою для необгрунтованого внесення відповідачем відомостей про ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, тому для відновлення прав та інтерсеів позивача слід визнати протиправними дії відповідача щодо внесення до Реєстру відомостей про нього.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно з частиною першою статті 60 Закону № 580-VIII, проходження служби в поліції регулюється Законом України «Про Національну поліцію» та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини першої статті 61 Закону № 580-VIII на поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України «Про запобігання корупції», цим та іншими законами України.

За частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Як слідує з матеріалів справи, наказом начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області видано наказ № 18 від 31 липня 2019 року, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у невірному зазначенні джерела доходу у декларації за 2018 рік, що призвело до порушення п.7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції».

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII).

У відповідності до підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII позивач відноситься до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Частиною першою статті 59 Закону № 1700-VII обумовлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством з питань запобігання корупції.

Порядок формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення визначено Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що затверджене рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09 лютого 2018 року №166 (надалі - Положення).

Згідно з пунктом 4 розділу І вказаного Положення держателем та адміністратором Реєстру є Національне агентство.

Внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення. Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є: електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень; засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення (пункти 1, 2 розділу ІІ Положення).

Відповідно до пункту 6 Положення до Реєстру вносяться такі відомості про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення: 1) прізвище, ім`я, по батькові (за наявності останнього); 2) число, місяць, рік народження; 3) місце народження; 4) паспортні дані (серія (за наявності) та номер паспорта, ким і коли виданий); 5) реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності); 6) місце проживання (для іноземців, осіб без громадянства - місце проживання за межами України); 7) місце роботи, посада на час вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; 8) стаття (частина статті) Кримінального кодексу України або Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якої особу притягнуто до відповідальності; 9) склад корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; 10) дата набрання законної сили судовим рішенням про притягнення особи до відповідальності за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення; 11) дата, номер судового рішення, номер судової справи, найменування суду, який ухвалив (постановив) судове рішення про притягнення особи до відповідальності за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення; 12) вид покарання (стягнення), суть задоволення позовних вимог; 13) підстава та дата зняття, погашення судимості; 14) реквізити розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення; 15) спосіб вчинення дисциплінарного проступку; 16) вид дисциплінарного стягнення; 17) підстава та дата скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Зі змісту наведених приписів Положення слідує, що до Реєстру може вноситися інформація виключно про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Внесення відомостей у вказаний реєстр є обов"язком відповідача.

В даному випадку підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, була засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення (пункти 1, 2 розділу ІІ Положення), тобто наказу № 18 від 31 липня 2019 року начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області.

Відповідач не наділений повноваженнями давати оцінку даному наказу, а виконує по суті лише технічну роботу, вносить відомості у реєстр на підставі даного наказу.

Колегія суддів наголошує, що виключення відомостей із реєстру можливе лише у разі скасування наказу на підставі якого дані відомості у реєстр були внесені.

На даний час наказ № 18 від 31 липня 2019 року начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області є чинним. Питання про його скасування позивачем в межах розгляду даної справи не ставилося.

За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягали.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 17 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 березня 2020 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Боровицький О. А. Матохнюк Д.Б.