Справа № 240/12351/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 113040000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Панкеєвої В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Управління Держпраці у Житомирській області до приватного підприємства "Кватрон-Плюс" про застосування заходів реагування,
Управління Держпраці в Житомирській області звернулось до суду з позовом, у якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до приватного підприємства "Кватрон-Плюс", а саме заборонити виконання робіт підвищеної небезпеки, експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки:
- токарного верстата;
- щитка електричного;
- посудин під тиском;
- верстата токарного і верстата заточного, до усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 09.12.2019 № 1902/07-0115.
Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами проведеної перевірки дотримання відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, виявлені порушення, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування до відповідача заходів реагування.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 19.12.2019 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.
08.01.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву вказано, що підприємством усунуто порушення описані в пунктах № 3, 6, 10, 11, 12, 13 припису від 09.12.2019 №1902/07-0115. Механізми та устаткування (заточний верстат, токарний верстат та щит електричний) заземлено, захисні екрани встановлено. У зв`язку з відсутністю дозволу на експлуатацію сосудів під тиском, обладнання було знято з експлуатації. Устаткування більше не створює загрозу життю працівників підприємства.
Зважаючи на незначну складність справи, суд вважає за необхідне розглянути її в порядку п.2 ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
У відповідності до частини 4 статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що посадовими особами управління Держпраці у Житомирській області було проведено планову перевірку на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки.
На підставі виявлених порушень позивачем складено акт перевірки від 09.12.2019 № 1902/07-0115 (а.с.8-15).
Як встановлено із наявної у матеріалах справи копії акту перевірки № 1902/07-0115 від 09.12.2019, акт отримано та підписано директором підприємства Кузьменком В.П. без заперечень і зауважень (а.с.15).
Зокрема, перевіркою суб`єкта господарювання зафіксовані наступні порушення, у зв`язку з виявленням яких передбачено зупинення робіт та експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки:
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: щит РУ - 0,4 кВ не прибраний від пилу та бруду, що є порушенням вимоги п.7.3.26. НПАОП-40.1-1.21-98 "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС);
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: щит РУ - 0,4 кВ відсутні бірки на кабельних лініях з відповідними позначками (марка, напруга, переріз, номери або найменування ліній), відсутня електрична схема, що є порушенням вимоги п.8.7.1. НПАОП-40.1-1.21-98 "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС);
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: кабелі 0,4кВ не захищені від механічних пошкоджень, що є порушенням вимоги абз.2 п.8.7.1. Розділу VIII НПАОП-40.1-1.21-98 "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС);
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: місця для підключення до електричної мережі переносних електроінструментів не підписано відповідним чином, що є порушенням вимог п.1.3 розділу II НПАОП 0.00-1.71-13 "Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями";
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: на токарному верстаті відсутній захисний екран, а також кінцеві вимикачі зблоковані з пуском верстата, що є порушенням вимоги п. 1.10, Роздіду II НПАОП 0.00-1.71-13 "Правила охорони праці під час роботи з інструментом га пристроями";
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: ручний електроінструмент в кількості: болгарки- 2шт; електропила грант ПД 185 (циркулярка) - 1шт; шліф машинка грант ЛІІІМ-1250 - 1шт; електродрель - 1шт., не повірений відповідним чином, що є порушенням п. 6.7.23 Розділу VI НПАОП-40.1-1.21-98 "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС);
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: відсутній акт опосвідчення стану безпеки електроустановок, що є порушенням п.8.4 Розділу VIII НПАОП-40.1-1.21-98, "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС);
- статті 21 Закону № 2694-ХІІ, а саме: суб`єкт господарювання не отримав декларацію на проведення зварювальних робіт;
- статті 21 Закону № 2694-ХІІ, а саме: відсутнє захисне заземлення щитка електричного 0,4 кВ, що є порушенням вимог п.1.4 розділу II НПАОП 0.00-1.71-13 "Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями";
- статті 21 Закону № 2694-ХІІ, а саме: суб`єкт господарювання виконує роботи підвищеної небезпеки, експлуатуючи сосуд під тиском, балони (аргон, пропан, вуглекислей газ); компресор, лідер сер №1935, без отримання відповідного дозволу;
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: відсутнє захисне заземлення токарного верстата, що є порушенням вимог п.1.4 розділу II НПАОП 0.00-1.71-3 "Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями";
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: працівники не пройшли навчання з охорони праці для роботи з обладнанням що працює під тиском, що є порушенням п.1 розділу VII НПАОП 0.00-1.81-18 "Правила охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском";
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: суб`єкт господарювання зберігає посудини, що працюють під тиском (балони) без спеціально обладнаного місця, що є порушенням п. 10.3.1 НПАОП 0.00-1.07-94 "Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском";
- статті 13 Закону № 2694-ХІІ, а саме: працівники не пройшли планове навчання з електробезпеки п.2.1.1. НПАОП-40.1-1.21-98 Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів (ПБЕЕС);
- статті 21 Закону № 2694-ХІІ, а саме: суб`єкт господарювання транспортує, в межах підприємства, посудини що працюють під тиском (балони) без спеціально обладнаного візка, що є порушенням п.10.3.1 НПАОП 0.00-1.07-94 "Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском".
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного
Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом України "Про охорону праці" від 14.10.1992 № 2694-ХІІ, зі змінами і доповненнями, визначено основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні (далі - Закон № 2694-ХІІ).
Відповідно до ч.1 ст.38 Закону № 2694-ХІІ державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ядерної та радіаційної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Згідно з ч.1 ст.39 Закон № 2694-XII посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.
Згідно пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
За змістом пункту 7 Положення про Державну службу України з питань праці, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до абз.2 ст.1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Приписами п.7 ст.7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно положень ст.13 Закону № 877-V роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Аналіз правових норм свідчить на користь висновку, що право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників.
Виявлені порушення при перевірці приватного підприємства «Кватрон-Плюс», зафіксовані актом перевірки від 09.12.2019 обґрунтовані відповідно до НПАОП 0.00-1.71-13 "Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями", НПАОП-40.1-1.21-98 "Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів" (ПБЕЕС),НПАОП 0.00-1.07-94 "Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском", та НПАОП 0.00-1.81-18 "Правила охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском".
Згідно з п.2.1.1 Розділу 2 НПАОП-40.1-1.21-98 порядок навчання і перевірки знань працівників має бути відповідним до галузевого положення про навчання, інструктаж і перевірку знань працівників з питань охорони праці ( z0095-94 ), узгодженого з Держнаглядохоронпраці, а також до вимог до електротехнічної обслуги, які містяться в ПТЕ.
Відповідно до п.6.7.23 НПАОП-40.1-1.21-98 забороняється працювати електроінструментом, у якого закінчився термін періодичної перевірки, а також в разі виникнення хоча б однієї із таких несправностей: пошкодження штепсельного з`єднання, кабелю, або його захисної трубки; пошкодження кришки вимикача; ненадійна робота вимикача; іскріння щіток на колекторі, що супроводжується круговим вогнем на його поверхні; витікання масла з редуктора або вентиляційних каналів; поява диму або специфічного запаху, характерного для ізоляції, що горить; поява підвищеного шуму, стукоту, вібрації; зіпсування або поява тріщин в корпусній деталі, руків`ї, захисному огородженні; пошкодження робочої частини інструмента; зникнення електричного зв`язку між металевими частинами корпуса та нульовим захисним штирем штепсельної вилки.
Згідно з п.7.3.1 НПАОП-40.1-1.21-98 пил і волокна всередині електрообладнання слід прибирати в терміни, вказані в місцевих інструкціях, але не менше: двох разів на рік - для електричних машин з частинами, що нормально іскрять (машини постійного струму, колекторні тощо); один раз на три місяці - для електрообладнання, встановленого на механізмах, що зазнають в процесі експлуатації трясіння, вібрації тощо; один раз на рік - для іншого електрообладнання.
Пунктом 8.4 НПАОП-40.1-1.21-98 визначено, що акти опосвідчення стану безпеки електроустановок реєструються та зберігаються на підприємстві (організації), у власника.
Копії актів, по закінченні звітного періоду, направляються в територіальні органи Держнаглядохоронпраці, Держенергоспоживнагляду та в відділи охорони праці Держадміністрацій.
Згідно з п.8.7.1 НПАОП-40.1-1.21-98 до критеріїв перевірки стану безпеки по видах електроустановок віднесено кабельні лінії: стан кабельних каналів, конструкцій, оболонок, вводів в будівлю, переходів, розпізнавальних знаків; перетинів з комунікаціями, спорудами; наявність маркування; захист від механічних пошкоджень, корозії; заземлення оболонок, броні, контроль температури нагрівання, кінцеві заробки і з`єднувальні муфти.
Пунктом 1.3. Розділу 2 НПАОП 0.00-1.71-13 визначено, що місця для підключення до електричної мережі переносних електроприймачів струму повинні мати написи, що вказують про напругу мережі та вид струму.
Згідно з п.1.4. Розділу 2 НПАОП 0.00-1.71-13 струмовідні частини обладнання повинні бути ізольовані або огороджені. Металеві частини обладнання, які можуть внаслідок пошкодження ізоляції потрапити під напругу, повинні бути заземлені (занулені).
Відповідно до п.1.10 Розділу 2 НПАОП 0.00-1.71-13 верстати повинні бути обладнані захисними пристроями (екранами), зблокованими з пуском верстата. Захисні пристрої не повинні обмежувати технологічні можливості верстата і викликати незручності під час виконання робіт, прибирання, налагоджування та призводити у разі відкривання їх до забруднення мастильно-охолоджувальною рідиною. Захисні пристрої повинні бути надійно закріплені.
Згідно з п.1 Розділу 7 НПАОП 0.00-1.81-18 роботодавець, який має намір експлуатувати обладнання під тиском, повинен забезпечити утримання обладнання під тиском у справному стані та безпечну експлуатацію шляхом організації належного технічного обслуговування, технічного огляду, експертного обстеження у випадках, передбачених законодавством, та ремонту власними силами або шляхом укладання договору з іншим суб`єктом господарювання на виконання зазначених робіт. З цією метою роботодавець зобов`язаний: забезпечити періодичність перевірки знань цих Правил, норм та інструкцій з охорони праці згідно з чинним законодавством працівниками; організувати періодичну перевірку знань виробничих інструкцій персоналом.
Відповідно до п.10.3.1 НПАОП 0.00-1.07-94 експлуатація, зберігання і транспортування балонів на підприємстві повинні здійснюватись відповідно до вимог інструкції з охорони праці, що діє в межах підприємства.
Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Враховуючи аналіз норм чинного законодавства, суд вважає, що порушення, встановлені позивачем під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (працівників) та у разі їх не усунення, можуть призвести до незворотних наслідків.
Суд звертає увагу сторін, що поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за якими, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
В матеріалах справи відсутні докази та документи які б спростовували виявлені Управлінням Держпраці у Житомирській області порушення, зазначені в акті від 09.12.2019 № 1902/07-0115 чи свідчили б про усунення вказаних порушень.
Суд наголошує, що накази приватного підприємства "Кватрон-Плюс" №2/12 від 16.12.2019 про виведення з експлуатації компресорної установки, №3/12 від 16.12.2019 про виведення з експлуатації балона аргонового, №4/12 від 16.12.2019 про виведення з експлуатації балона пропанового та № 5/12 від 16.12.2019 про виведення з експлуатації балона вуглекислотного не є доказом зупинення всіх машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та не може бути доказом усунення порушень.
Крім того, в обґрунтування наведених у відзиві на позовну заяву аргументів щодо усунення інших порушень до матеріалів справи не надано жодного доказу.
Судом також установлено, що відповідач не звертався у встановленому законом порядку до контролюючого органу з вимогою про проведення позапланового контролюючого заходу з метою перевірки обсягу усунутих закладом порушень щодо додержання вимог законодавства.
Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на викладене, а також враховуючи те, що під час проведеної перевірки приватного підприємства "Кватрон-Плюс" виявлено порушення вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю і здоров`ю працівників, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Управління Держпраці у Житомирській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України,
- токарного верстата;
- щитка електричного;
- посудин під тиском;
- верстата токарного і верстата заточного, до усунення порушень зазначених в акті перевірки від 09.12.2019 № 1902/07-0115.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва