Справа № 620/3572/19
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2020-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року м. Чернігів Справа № 620/3572/19

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Падій В.В.,

за участю секретаря Кондратенко О.В.,

представника позивача Коваленка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами загального позовного провадження, справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ РІТЕЙЛ» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови і припису,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛПГ РІТЕЙЛ» (далі - ТОВ «ЛПГ Рітейл») звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - УДАБІ у Чернігівській області), в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову УДАБІ у Чернігівській області від 19.11.2019 №12/1704 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності; визнати протиправним та скасувати припис УДАБІ у Чернігівській області від 12.11.2019 №73 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено, що автомобільний газозаправний пункт не є будівлею або спорудою, це модульна установка заводського виготовлення, яка є технологічним обладнанням для заправки газобалонних автомобілів та не є будівництвом, у зв`язку з чим повноваження відповідача не розповсюджуються на діяльність автомобільного газозаправного пункту, якщо немає будівництва. Також позивач зазначив, що відповідачем допущено численні порушення під час проведення перевірки та розгляду справи.

Ухвалою суду від 04.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву або заяви про визнання позову.

Відповідачем, у встановлений судом строку, подано до суду відзив на позов, в якому останній не погоджується з позовними вимогами, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що відповідачем проведена позапланова перевірка, а тому позивача взагалі не повинні були повідомляти про таку перевірку, проте для об`єктивного і неупередженого проведення перевірки відповідач направив позивачу лист від 06.11.2019 №40-1025-7/1611/19, в якому вказано про здійснення державного архітектурно-будівельного контролю 12.11.2019 до 12-00 год. та прохання про забезпечення присутності суб`єктів містобудування або їх представників. Твердження позивача, що позивач не проводив жодних будівельних робіт не відповідає дійсності, оскільки за адресою: вул. Шевченко, 187, смт. Ріпки, Ріпкинського району Чернігівської області розміщений діючий АГЗП (об`єкт підвищеної небезпеки) та на даний об`єкт повинні надаватися дозвільні документи. Натомість відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів будь-які дозвільні документи на експлуатацію АГЗП за адресою: вул. Шевченко, 187, смт. Ріпки, Ріпкинського району Чернігівської області не надавались, а отже АГЗП експлуатується незаконно.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій останній зазначив, що відзив не спростовує доводів позовної заяви та відповідачем не доведено належними доказами правомірність спірних рішень.

Відповідачем подано 03.01.2020 заперечення на відповідь на відзив, які аналогічні відзиву на позов.

Позивачем також подано до суду письмові пояснення щодо заперечення на відповідь на відзив, в яких позивач стверджує, що як і відзив, так і заперечення не спростовують жодного аргументу та факту, викладеного позивачем у адміністративному позові та відповіді на відзив.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з доводів, наведених у позові, відповіді на відзив та письмових поясненнях щодо заперечення на відповідь.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

ТОВ «ЛПГ Рітейл» є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 15.05.2015 внесено відповідний запис (а.с.10). Свою діяльність товариство здійснює на підставі Статуту, затвердженого загальними зборами учасників від 23.05.2017 №3 (а.с.12-14) та знаходиться за юридичною адресою: м. Чернігів, вул. Коцюбинського, буд. 49-а, кімната 206. За реєстраційними даними, основними видами діяльності позивача є: 47.30 роздрібна торгівля пальним; 46.71 оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (а.с.10 на звороті).

У ТОВ «ЛПГ Рітейл» знаходиться в експлуатації устаткування, а саме автомобільний газоправний пункт (далі-АГЗП), адреса розташування: вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області, що підтверджується відповідними Дозволами Управління Держпраці у Чернігівській області № 176.19.74, №011.19.74, №172.18.74 (а.с.69 - 71).

У зв`язку з надходженням до УДАБІ у Чернігівській області звернення голови Чернігівської міської організації Соціалістичної партії України від 07.10.2019 щодо вжиття заходів з перевірки законності встановлення АГЗП за адресою: вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області, на підставі наказу від 05.11.2019 №86-П начальником УДАБІ у Чернігівській області видано направлення для проведення позапланової перевірки від 05.11.2019 №298 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва АГЗП по вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області щодо дотримання суб`єктом містобудування та замовником ТОВ «ЛПГ Рітейл» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Листом УДАБІ у Чернігівській області від 06.11.2019 за №40-1025-7/1611-19 товариство повідомлено, що 12.11.2019 до 12:00 год. буде проведено заходи контролю стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва АГЗП по вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області (а.с.15). Також відповідачем повідомлено ТОВ «ЛПГ Рітейл» про необхідність забезпечити присутність уповноваженої особи (осіб) для проведення перевірки за вказаною адресою.

ТОВ «ЛПГ Рітейл» листом від 08.11.2019 повідомило УДАБІ у Чернігівській області, що АГЗП не є будівлею або спорудою, у зв`язку із чим повноваження Управління не розповсюджуються на діяльність АГЗП та на об`єкти, що не є будівництвом, підстави для проведення будь-яких заходів відсутні (а.с.16).

Уповноваженою особою відповідача здійснено вихід на об`єкт контролю, за наслідками якого складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 12.11.2019 №298, примірник якого вручено оператору АГЗП (а.с.24).

12.11.2019 УДАБІ у Чернігівській області складено відносно позивача протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме ТОВ «ЛПГ Рітейл» не допущено посадових осіб УДАБІ у Чернігівській області на об`єкт будівництва АГЗП по вул. Шевченко, 187, смт. Ріпки, Ріпкинського району Чернігівської області, чим порушено пункт 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункт 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (а.с.25).

12.11.2019 УДАБІ у Чернігівській області складено відносно позивача припис №73 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.26).

Вищевказані документи направлені позивачу листом від 13.11.2019 за №40-1025-7/1656-19 (а.с.23).

18.11.2019 ТОВ «ЛПГ Рітейл» направлені до УДАБІ у Чернігівській області заперечення на відповідний акт перевірки №298, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис №73 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в яких зазначив, що АГЗП не є об`єктом будівництва, у зв`язку з чим вважають, що повноваження відповідача не поширюються на діяльність АГЗП на об`єкти, що не є будівництвом. Також вказали, що ОСОБА_1 отримав доступ до території АГЗП, оскільки він розташований у вільному доступі за вказаною адресою, а отже вважають, що він провів позапланову перевірку (а.с.27).

19.11.2019, за наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, уповноваженою особою УДАБІ у Чернігівській області прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №12/1704, якою ТОВ «ЛПГ Рітейл» визнано винним у порушенні пункту 1 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI і підпункту 1 пункту 11 Порядку №553 та відповідно до пункту 2 частини шостої статті 2 Закону №208/94-ВР накладено штраф у сумі 60210,00 грн. (а.с.29).

Вважаючи винесені УДАБІ у Чернігівській області припис від 12.11.2019 №73 та постанову про накладення штрафу від 19.11.2019 №12/1704 протиправними, ТОВ «ЛПГ Рітейл» звернулось до суду з відповідним адміністративним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законами України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) та від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон №208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини другої статті19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 41 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 1 Порядку №553 цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з підпунктом 1 пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно з пунктом 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку №553).

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 18 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 встановлено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону №208/94-ВР встановлено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону №208/94-ВР порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 Порядку №244 встановлено, що штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 16 Порядку №244 встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відповідно до пункту 22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу).

Таким чином, відповідальність, визначена законодавством України, настає у разі недопущення суб`єктом містобудування посадових осіб архітектурно-будівельної інспекції на об`єкт будівництва для здійснення ними заходів контролю, в тому числі шляхом проведення перевірки, за умови наявності в останніх законних підстав здійснювати ці заходи та дотримання ними процедури їх здійснення.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема, безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню та витребувати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

В той же час, ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки було звернення голови Чернігівської міської організації Соціалістичної партії України від 07.10.2019 щодо вжиття заходів з перевірки законності встановлення АГЗП за адресою: вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області, що відповідає вимогам пункту 7 Порядку №553.

Представник позивача як у судовому засіданні, так і в адміністративному позові стверджував, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Чернігівській області Ющенко В.М 12.11.2019 безперешкодно потрапив на територію об`єкта та здійснив перевірку у присутності матеріально-відповідальної особи позивача оператора АГЗП, що підтверджується також його доповідною запискою на ім`я директора ТОВ «ЛПГ РІТЕЙЛ».

Отже посадову особу державного архітектурно-будівельного контролю фактично було допущено до проведення позапланової перевірки.

Проте, під час здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: вул. Шевченка, 187, м. Ріпки Чернігівської області, посадовій особі УДАБІ у Чернігівській області Ющенко В.М. не було надано саме документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

В судовому засіданні представник позивача підтвердив факт ненадання документів посадовій особі УДАБІ у Чернігівській області, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю з підстав, що АГЗП не є будівлею чи спорудою, це модульна установка заводського виготовлення, яка є технологічним обладнанням для заправки газобалонних автомобілів та не є будівництвом, а отже жодних дозвільних документів на будівництво і не повинно бути. Крім того, представник позивача зауважив, що повноваження відповідача не розповсюджуються на діяльність АГЗП, а отже і відсутні підстави для проведення позапланової перевірки.

Проте суд не погоджується з доводами позивача з наступних підстав.

Верховний Суд вже розглядав подібні справи і висловлював правову позицію щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

Так, у постанові від 26.06.2018 у справі №816/1533/17 Верховний Суд погодився з висновками суду першої інстанції про те, що виконання будівельних робіт по АГЗП позивача у зазначеній справі (ТОВ «ІТ ІНВЕСТ») не є об`єктом будівництва у розумінні містобудівного законодавства, що підтверджується, серед іншого, Концепцією та листом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 17.01.2017 №7/17-527, а тому відсутність у товариства дозвільних документів на виконання робіт на об`єкті «Будівництво газової заправки модульного типу……» не є порушенням чинного містобудівного законодавства.

Верховний Суд в складі Судової палати Касаційного адміністративного суду у справі №823/1850/16 відступив від висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №816/1533/17, в частині щодо можливості облаштування заправника газом як цілісного заводського виробу на підставі Концепції без відповідного дозволу органу державного архітектурно-будівельного контролю.

За наслідками розгляду даної справи Верховний Суд в складі Судової палати Касаційного адміністративного суду сформував правовий висновок про те, що розміщення виконаного цілісним заводським виробом стаціонарного заправника газом на раніше введеній в експлуатацію автомобільній заправній станції є її реконструкцією, здійснення якої в силу закону відноситься до будівельних робіт і потребує отримання дозволу органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом №3038-VI.

Статтею 7 цього Закону передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації; надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Відповідно до статті 32 Закону №3038-VI усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти, зокрема, об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки».

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 18.01.2001 №2245-III «Про об`єкти підвищеної небезпеки» (далі Закон №2245-III) об`єкт підвищеної небезпеки це об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Небезпечна речовина - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров`я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.

Суд вважає, що об`єкт АГЗП за адресою: вул. Шевченка, 187, смт. Ріпки Чернігівської області віднесено Законом №3038-VI до об`єктів зі значними наслідками - СС3.

Відповідно до статті 12 Закону №2245-III будівництво (реконструкція) об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється суб`єктами господарювання відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За правилами частин 1 та 2 статті 37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Визначення поняття будівельних робіт наведене у постанові Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок №466), якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку №466 будівельними роботами є роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що розміщення виконаного цілісним заводським виробом стаціонарного заправника газом на земельній ділянці відноситься до будівельних робіт і потребує отримання дозволу органу державного архітектурно-будівельного контролю, що спростовує доводи позивача, що АГЗП не є будівлею чи спорудою, та що - це модульна установка заводського виготовлення, яка є технологічним обладнанням для заправки газобалонних автомобілів та не є будівництвом, а отже жодних дозвільних документів на будівництво і не повинно бути та, що повноваження відповідача не розповсюджуються на діяльність АГЗП, а отже і відсутні підстави для проведення позапланової перевірки.

Наведена позиція відповідає висновкам, викладеним у постанові Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №823/1850/16.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправною та скасування постанови Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області від 19.11.2019 №12/1704 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та припису Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області від 12.11.2019 №73 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, що є підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Суд не приймає до уваги ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 10.01.2019 та постанову Куликівського районного суду Чернігівської області від 05.02.2020, оскільки згідно з частинами 6 та 7 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

Крім того, постанова Куликівського районного суду Чернігівської області від 05.02.2020 стосується зовсім іншого об`єкту, розташованого в смт. Куликівка, вул. Миру, 39.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, оскільки в задоволенні позову відмовлено повністю.

Керуючись статтями 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ РІТЕЙЛ» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови і припису - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 та підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського окружного адміністративного суду або до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду у повному обсязі виготовлено 05.03.2020.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛПГ РІТЕЙЛ» (вул. Коцюбинського, 49-А, к. 206, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 39793006).

Відповідач: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (просп. Миру, 21-А, м. Чернігів, 14006, код ЄДРПОУ - 37471912).

Суддя В.В. Падій