Справа № 640/16696/19
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача: Беспалова О. О.

суддів: Ключковича В. Ю., Парінов А. Б.

за участю секретаря: Присяжної Д. В.

представника позивача Загородньої Д. М., представника відповідача Шевчук О. П., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: 10 годин 46 хвилин, дата складання повного тексту: 18 грудня 2019 року) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» до Головного управління Держгеокадастру у місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «Концерн Європа» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Держгеокадастру у місті Києві про визнання протиправними дій щодо не застосування локального коефіцієнту, що земельна ділянка не забезпечена централізованим водопостачанням, у витягах, сформованих 04.03.2019 р., із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок, які розташована за адресою: м. Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та просп. Академіка Заболотного, площею 28377 м2, кадастровий номер :90:124:0004; площею 11813 м2, кадастровий номер :90:124:0005; площею 1719 м2, кадастровий номер :90:124:0006; зобов`язання видати нові витяги із технічної документації про нормативно грошову оцінку вказаних земельних ділянок, у яких буде застосовано локальний коефіцієнт, що земельна ділянка не забезпечена централізованим водопостачанням.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити, вважаючи, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що згідно витягу із технічної документації про НГО земельної ділянки з кадастровим номером :90:124:0001 від 21.08.2015 р. № 10533 при розрахунку нормативної грошової оцінки зазначеної земельної ділянки застосовувався локальний коефіцієнт, що враховує, що дана земельна ділянка не забезпечена централізованим водопостачанням.

Вказане підтверджується листом ДП «Інститут Генерального плану міста Києва» від 19.08.2015 р. №131, виданого на підставі проектної документації зі «Складання схем впливу локальних факторів, що характеризують місце розташування земельних ділянок міста Києва» (том 1), розробленої ПАТ «Київпроект», ДП «Інститут Генерального плану міста Києва», ДП «Інститут Київгенплан» на замовлення Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) у 2013 році.

Користування водою на даній земельній ділянці здійснювалось позивачем на підставі дозволу на спеціальне водокористування № Укр-752-Кіє від 04.01.2016 р. з терміном дії до 2019 року.

Також апелянт вважає, що незважаючи на те, що у 2018 році було розпочато процедуру поділу земельної ділянки :90:124:0001, яку завершено у травні 2019 року формуванням трьох земельних ділянок із кадастровими номерами :90:124:0004, :90:124:0005, :90:124:0006 із площами 2,8377 га, 1,1813 га, 0,1719 га відповідно, що сумарно складає 4,1909 га, незмінними залишились: цільове призначення земельних ділянок, орендар земельних ділянок, підстава оренди.

Апелянт зазначає, що у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 р. № 489 (далі - Порядок № 489), для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Додаток 7 до Порядку № 489 у формі таблиці відображає перелік локальних факторів по групам та коефіцієнти локальних факторів із вказівкою граничних (максимальних і мінімальних) значень коефіцієнтів. До переліку таких факторів включено: «не забезпечена централізованим водопостачанням».

Крім того, апелянт вказує, що рішенням Київської міської ради від 10.03.2016 р. № 217/217 «Про внесення змін до рішення КМР від 03.07.2014 р. № 23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» (далі - Рішення № 217/217) внесено зміни до додатку 3: змінено для м. Києва локальні коефіцієнти Км3 у межах діапазону, наведеного у додатку 7 до Порядку № 489, на місцезнаходження земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Апелянт зауважує, що у додатку 3 до Рішення № 217/217 у формі таблиці зазначено локальні фактори та фіксовані коефіцієнти локальних факторів у м. Києві, в тому числі, «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0.90».

Таким чином, на думку апелянта, існуюче рішення Київської міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» від 03.07.2014 р. № 23/23 (далі - Рішення № 23/23) з відповідними змінами та технічна документація передбачають можливість врахування вказаного локального фактору.

Апелянт звертає увагу на те, що відповідачем не було надано жодних обґрунтованих доказів правомірності своїх дій щодо неврахування у 2019 році положень затвердженого тому 1 «Складання схем впливу локальних факторів, що характеризують місце розташування земельних ділянок міста Києва», який передбачає застосування локального коефіцієнта без будь-якого додаткового рішення Київської міської ради, на що також не звернув увагу суд першої інстанції.

Щодо можливості формувати витяг відповідачем з відповідними коефіцієнтами апелянт зазначає, що згідно з п. 3 Положення про Головне управління Держгеокадастру у м. Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 р. № 333 (далі - Положення № 333), завданням ГУ ДГК у м. Києві є реалізація повноважень Держгеокадастру на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Апелянт вважає, що саме відповідач відповідно до покладених на нього завдань здійснює: ведення Державного земельного кадастру, інформаційну взаємодію Державного земельного кадастру з іншими інформаційними системами в установленому порядку; веде поземельні книги та видає витяги із Державного земельного кадастру про земельні ділянки; здійснює координацію діяльності науково-дослідних, інших підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держгеокадастру, на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці; здійснює державний нагляд (контроль) за веденням державного обліку і реєстрації земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель (п. 4 Положення № 333).

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив, зареєстрований 10.02.2020 р. за вх. № 4695, у якому відповідач зазначає, що статтями 79, 791 Земельного кодексу України всупереч доводам апелянта будь-яке правонаступництво під час формування земельних ділянок, які утворилися в результаті поділу раніше сформованої земельної ділянки на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок, не передбачено. Незмінним у даному випадку залишається цільове призначення земельної ділянки.

Відповідач зазначає, що станом на дату подання відзиву нормативна грошова оцінка у місті Києві є проведеною, а технічна документація з НГО земель міста Києва затверджена Рішенням № 23/23 (із змінами, внесеними Рішенням № 217/217).

Відповідач вказує, що Схеми впливу локальних факторів, що характеризують місце розташування земельних ділянок міста Києва (в тому числі і щодо земельних ділянок апелянта), були розроблені ПАТ «Київпроект» та є складовою частиною Технічної документації з проведення нормативної грошової оцінки земель міста Києва, яка затверджена рішенням Київської міської ради від 03.07.2014 року № 23/23) «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» (із змінами і доповненнями, внесеними Рішенням № 217/217).

Водночас, відповідач зазначає, що Рішенням № 217/217 було внесено зміни до додатку 3 Рішення № 23/23 в частині визначення «значень коефіцієнтів», які застосовуються до земель міста Києва в цілому, а не зміни до Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва в частині застосування до земельної ділянки апелянта додаткового локального коефіцієнта місця знаходження «не забезпечена централізованим водопостачанням», що спростовує доводи апелянта в цій частині.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі п. 8 рішення Київської міської ради від 29.06.2000 р. № 204/925 в редакції п. 1 рішення Київської міської ради від 10.07.2003 р. № 664/824 Київською міською радою із ТОВ «Концерн Європа» 12.07.2004 р. було укладено договір оренди земельної ділянки, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В. З. (реєстровий номер 694) та зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 26.07.2004 р. за № 79-6-00222.

Згідно договору Київською міською радою передано в оренду позивачу земельну ділянку площею 4,1909 га для будівництва, експлуатації та обслуговування комплексу об`єктів по наданню послуг населенню за кадастровим номером :90:124:0001 з місцем розташування: перетин Столичного шосе та просп. Академіка Заболотного в Голосіївському районі м. Києва на двадцять п`ять років.

22 жовтня 2018 року державним кадастровим реєстратором Головного управління Держгеокадастру у м. Києві до Державного земельного кадастру внесено відомості про земельні ділянки з кадастровими номерами :90:124:0004 (площа 2,8377 га), :90:124:0005 (площа 1,1813 га), :90:124:0006 (площа 0,1719 га), утворені в результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером :90:124:0001 без зміни її цільового призначення.

04 березня 2019 року ТОВ «Концерн Європа» отримало витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок з кадастровими номерами: :90:124:0004; :90:124:0005; :90:124:0006, що знаходяться за адресою: м . Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та просп . Академіка Заболотного , у яких відсутній локальний коефіцієнт, що враховує інженерно-інфраструктурний фактор, а саме, що земельна ділянка не забезпечена централізованим водопостачанням.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, визначений Земельним кодексом України, Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 р. № 1378-IV (далі - Закон № 1378), Методикою нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 р. № 213 (далі - Методика), Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 р. № 489 (далі - Порядок).

Згідно пункту 3 розділу І та пункту 2 розділу II Порядку інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

В основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Пунктами 6,10 розділу II Порядку передбачено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою:

Км=Км1хКм2хКм3, де

Км1- регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2- зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3- локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схем планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту.

Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно- геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко- планувальної зони за формулою: Цн = Цнз х Кф х Км3.

Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, нормативна грошова оцінка у м. Києві проведена, а Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Києва затверджена рішенням Київської міської ради від 03.07.2014 р. № 23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» (із змінами від 10.03.2016 р. №217/217).

Статтею 18 Закону № 1378 встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років.

За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація (частина перша статті 20 Закону).

Відповідно до статті 15 цього ж Закону підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Згідно з положеннями статті 23 Закону № 1378 виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

При цьому, додаток 7 до Порядку № 489 у формі таблиці відображає перелік локальних факторів по групам та коефіцієнти локальних факторів із вказівкою граничних (максимальних і мінімальних) значень коефіцієнтів.

У додатку 3 рішення КМР від 10 березня 2016 року № 217/217 у формі таблиці зазначено локальні фактори та фіксовані коефіцієнти локальних факторів у м. Києві, в тому числі, щодо земельних ділянок, не забезпечених централізованим водопостачанням - 0,90.

Згідно частини першої статті 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

У відповідності до ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 р. № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Відповідно до частини першої статті 73 вказаного Закону акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, рішення КМР від 10 березня 2016 року № 217/217 у силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що величина локального коефіцієнту Км3 визначається щодо кожного населеного пункту з урахуванням місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території, на підставі рішення сільської, селищної, міської ради.

З огляду на наведене, колегія суддів приймає до уваги доводи апелянта про те, що при розрахунку нормативної грошової оцінки спірних земельних ділянок повинен застосовуватися локальний коефіцієнт, який враховує, що дана земельна ділянка не забезпечена централізованим водопостачанням.

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 20.12.2018 р. (справа № 826/11716/17).

Крім того, колегія суддів оцінює критично доводи відповідача про необхідність застосування до спірних правовідносин положень законодавства, якими визначається порядок формування земельних ділянок.

Натомість, для правильності вирішення спору достатньо визнання відповідачем того факту, що новостворені земельні ділянки розташовані в межах попередньо зареєстрованої земельної ділянки з кадастровим номером :90:124:0001, а також відсутності у відповідача доказів на спростування тверджень позивача про відсутність на спірних земельних ділянках централізованого водопостачання та наявність у останнього дозволів на спеціальне водокористування.

Відтак колегія суддів приймає до уваги доводи апелянта про необхідність застосування значення локального коефіцієнта Км3 з урахуванням відповідного локального фактору, оскільки матеріалами справи підтверджується, що земельні ділянки, що надані в оренду позивачу, не забезпечено централізованим водопостачанням, та з огляду на те, що на момент надання витягів із технічної документації рішення Київської міської ради від 03.07.2014 р. № 23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» із змінами від 10.03.2016 р. №217/217 були чинними.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції та приймаються колегією суддів в якості належних.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення не у відповідності до норм матеріального та процесуального права, а тому наявні підстави для його скасування.

У відповідності до ст. 139 КАС України наявні підстави для розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. ч. 1, 4, 5 ст. 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Не підлягають касаційному оскарженню:

1) рішення, ухвали суду першої інстанції та постанови, ухвали суду апеляційної інстанції у справах, рішення у яких підлягають перегляду в апеляційному порядку Верховним Судом;

2) судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» до Головного управління Держгеокадастру у місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у місті Києві щодо незастосування локального коефіцієнту за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням» у витязі, сформованому 04 березня 2019 року, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 28377 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного, кадастровий номер :90:124:0004.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у місті Києві щодо незастосування локального коефіцієнту за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням» у витязі, сформованому 04 березня 2019 року, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 11813 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного , кадастровий номер :90:124:0005.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у місті Києві щодо незастосування локального коефіцієнту за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням» у витязі, сформованому 04 березня 2019 року, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 1719 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного, кадастровий номер :90:124:0006.

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві (, місцезнаходження: 03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 69) видати товариству з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» (, місцезнаходження: 03131, місто Київ, вулиця Столичне Шосе, 103, корпус 1, поверх 21) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 28377 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного, кадастровий номер :90:124:0004, у якому застосувати локальний коефіцієнт за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням».

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві (, місцезнаходження: 03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 69) видати товариству з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» (, місцезнаходження: 03131, місто Київ, вулиця Столичне Шосе, 103, корпус 1, поверх 21) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 11813 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного, кадастровий номер :90:124:0005, у якому застосувати локальний коефіцієнт за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням».

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у місті Києві (, місцезнаходження: 03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 69) видати товариству з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» (, місцезнаходження: 03131, місто Київ, вулиця Столичне Шосе, 103, корпус 1, поверх 21) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 1719 квадратних метрів, яка розташована за адресою: місто Київ, Голосіївський район, перетин Столичного шосе та проспекту Академіка Заболотного, кадастровий номер :90:124:0006, у якому застосувати локальний коефіцієнт за локальним фактором: «не забезпечена централізованим водопостачанням».

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн Європа» (, місцезнаходження: 03131, місто Київ, вулиця Столичне Шосе, 103, корпус 1, поверх 21) з Головного управління Держгеокадастру у місті Києві (, місцезнаходження: 03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 69) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 14407, 50 гривень (чотирнадцять тисяч чотириста сім гривень 50 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 05.03.2020 р.)