Справа № 810/4339/18
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/4339/18 Суддя (судді) першої інстанції: Брагіна О.Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" звернулося до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 08 серпня 2018 року №№ та , якими йому було збільшено грошове зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 468 269,63 грн. та ПДВ у розмірі 93 653, 94 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оспорювані рішення прийняті на підставі акта перевірки №45/18/28-10-14-09/ від 20 липня 2018 року, висновки якого є безпідставними та не відповідають фактичним обставинам, тому ППР, які прийняті на підставі такого акту, підлягають скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року в задоволенні даного позову відмовлено.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку що Офіс великих платників податків при проведенні перевірки позивача на предмет правильності класифікації згідно УКТ ЗЕД товарів за товарною підкатегорією 2004 10 10 90 виявив факт порушення ТОВ "Успот Лтд." класифікації імпортованого товару - картоплі фрі в паніровці " Стеле ", встановив, що він класифікується за кодом 2004 10 99 90 та правомірно прийняв податкові повідомлення-рішення, якими товариству збільшені грошові зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України та з податку на додану вартість.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги повністю.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи, неправильно застосував як норми матеріального права, так і норми процесуального права, а висновки суду першої інстанції, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, що призвело до винесення незаконного рішення.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що оскаржуване рішення є законним і обґрунтованим, а винесені податкові повідомлення-рішення відповідають вимогам чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Офісом великих платників податків ДФС була проведена документальна невиїзна перевірка ТОВ "Успот Лтд", за результатом якої було складено акт від 20 липня 2018 року №45/18/28-10-14-09/002007276 з питань правильності класифікації згідно УКТ ЗЕД товарів за товарною підкатегорією 2004 10 10 90 ,відносно яких було проведено митне оформлення товару "напівфабрикат картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009 картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданій тепловій обробці, обсмажений та заморожений..." за кодом згідно УКТ ЗЕД - 2004 10 10 90 (ставка ввізного мита 3,8% для країн ЄС в 2018 році).

При перевірці правильності класифікації згідно УКТ ЗЕД товарів, органом доходів і зборів було встановлено, що митне оформлення ввезення вищевказаного товару відбувалось на підставі рішення про визначення коду товару від 06 березня 2018 року №КТ-UA-2018, прийнятого Київською митницею ДФС, згідно якого товар - напівфабрикат картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009 картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданій тепловій обробці, обсмажений та заморожений було класифіковано за кодом 2004 10 10 90 згідно УКТ ЗЕД.

До Офісу великих платників податків надійшов висновок Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 25 квітня 2018 року №189, який стосується дослідження товару 2 напівфабрикату картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009 картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданій тепловій обробці, обсмажений та заморожений. Згідно цього висновку при виготовленні товару "Напівфабрикат картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009, крім теплової обробки застосовувалось і механічна кулінарна обробка - панірування, як було зазначено в описі товару в графі 31 МД.

Позивач заявив товар за описом "Напівфабрикат картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009, картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданий тепловій обробці, обсмажений та заморожений" в товарній упаковці категорії 2004 10 10, що згідно УКТ ЗЕД відповідає опису: картопля піддана лише тепловій обробці.

Однак, відповідачем з урахуванням правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, Загальних положень Пояснень УКТ ЗЕД до групи 07, Пояснень до товарної позиції 2004 УКТ ЗЕД, класифіковано товар як "Напівфабрикат картопля фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009, картопляний виріб у вигляді скибочок у паніровці, підданий тепловій обробці, обсмажений та заморожений.

Надалі Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби було прийнято податкові повідомлення-рішення від 08 серпня 2018 року №№ та , якими позивачу було збільшено грошове зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 468 269,63 грн. та ПДВ у розмірі 93 653, 94 грн. відповідно.

Не погоджуючись з такими податковими повідомленнями - рішеннями та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

На підставі п.7 ч.1 статті 336 Митного кодексу України встановлено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів, в тому числі шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Відповідно до ч.3 статті 345 МК України, органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Особою, на яку покладається обов`язок із сплати митних платежів, є декларант. Якщо декларування товарів здійснюється особою, уповноваженою на це декларантом, на таку особу покладається обов`язок із сплати митних платежів солідарно з декларантом. Особою, на яку покладається обов`язок із сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків (ч.1,2 статті 293 МК України).

Згідно ч.1 статті 297 МК України, у разі ввезення товарів на митну територію України суми митних платежів, нараховані органом доходів і зборів, підлягають сплаті до Державного бюджету України платником податків до або на день подання органу доходів і зборів митної декларації для митного оформлення, крім випадків, якщо відповідно до МКУ товари ввозяться на митну територію України із звільненням від оподаткування митними платежами.

При цьому суми митних платежів, нараховані органом доходів і зборів, підлягають сплаті до державного бюджету платником податків безпосередньо на єдиний казначейський рахунок (ч.1 статті 298 МКУ).

В свою чергу, у разі несплати або неповної сплати митних платежів у встановлений строк такі платежі стягуються в порядку та строки, визначені Податковим кодексом України.

Фактично предметом спору у даній справі є правильне визначення коду товару за УКТ ЗЕД, який було ввезено на митну територію України для ПІІ "МакДональдз Юкрейн Лтд.", що впливає на застосування до товару тарифних та нетарифних заходів.

Так, податкові повідомлення-рішення були винесені відповідачем у зв`язку з неправильною класифікацією «Напівфабрикату картоплі фрі "LW Conn. Rustic Fries": WRIN 10458-009... Торговельна марка - "Connoisseur"; Виробник - "Lamb Weston/Meijer V.O.F"» (надалі - «Товар»), який імпортувався позивачем на територію України як ексклюзивним дистриб`ютором продукції для ПІІ «МакДональдз Юкрейн ЛТД».

Вказаний Товар було задекларовано позивачем за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - «УКТ ЗЕД») 2004 10 99 10 і упаковано наступним чином: коробка вагою 10 кг, у якій Товар розфасовано у 4 пакети по 2,5 кг кожен.

Однак, Київською міською митницею ДФС було прийнято рішення про визначення коду товару від 06 березня 2018 року № KT-UA-2018 (надалі - «Рішення 1»), яким визначено, що Товар має класифікуватися за кодом УКТ ЗЕД 2004 10 10 90 як такий, що підданий лише тепловій обробці. Це рішення було винесено на підставі Висновку № 139 від 03 березня 2018 року (далі - «Висновок 1»), позивач надалі здійснював імпорт Товару з урахуванням Рішення 1.

Згодом, Київською митницею ДФС було проведено другу повторну експертизу, за результатами якої на підставі вже Висновку № 189 від 25 квітня 2018 року (далі - «Висновок 2») було прийнято інше рішення про визначення коду товару від 03 травня 2018 року № KT-UA-2018 (далі - «Рішення 2»), яким встановлено, що Товар має відноситись до товарної підкатегорії 2004 10 99 90 як такий, що підданий не лише тепловій обробці.

Вважаючи Рішення 1 та Рішення 2 Київської митниці ДФС про визначення коду товару необґрунтованими і незаконними, позивач звернувся до суду з позовом про їх скасування. Це було предметом розгляду окремої адміністративної справи № 810/3854/18. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 810/3854/18, яке набрало законної сили, було скасовано Рішення 2 як протиправне, а Рішення 1 визнано відкликаним за результатами ознайомлення з додатковими документами.

На підставі отриманої від митниці інформації та з посиланням на Висновок 2 і Рішення 2 митниці, відповідачем була проведена документальна невиїзна перевірка позивача з питань правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, в результаті якої було винесено Акт перевірки від 20 липня 2018 року № н45/18/28-10-14-09/ , а на його підставі - оскаржувані ППР.

Статтею 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії. Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках.

При цьому, згідно ч.1 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньо економічної діяльності (далі - УКТЗЕД).

Згідно ч.2 статті 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Частиною 4 статті 69 МК України передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими (ч. 7 статті 69 МК України).

Класифікація товарів для цілей митного оформлення товарів здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД, яка є товарною номенклатурою митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року № 584-УІІ, а саме, із врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Згідно ч.1,2 статті 67 МК України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Товари в УКТЗЕД систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Отже, з наведеного вбачається, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. В той же час, орган доходів і зборів наділений повноваженням здійснення контролю за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару обумовлені наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Основні правила інтерпретації УКТЗЕД викладені в додатку до Закону України «Про Митний тариф України», тобто мають силу законодавчого акта.

Пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій. Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях проводиться відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД зазначається, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3. За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

За ч.5 статті 169 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вже було вказано вище, позивач у митній декларації класифікував ввезений на митну територію України товар за кодом 2004 10 10 90 згідно з УКТ ЗЕД, як такий, що був підданий лише тепловій обробці. Однак, рішенням про визначення коду товару відповідач класифікував імпортований позивачем товар за УКТ ЗЕД: 2004 10 99 90 - як картоплю фрі, яка була також оброблена механічно.

При визначенні коду товару відповідач в основу рішення поклав висновки експертизи Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС. Експерт, будучи попереджений про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів, суду пояснив, що відомості відносно спірного товару були одержані ним в тому числі з маркування, в якому було зазначено: Напівфабрикат: картопля фрі "Connosseur" в паніруванні, попередньо обсмажена та заморожена" (російською " Предварительно обжаренный картофель фри в прозрачной панировке "Стелс") містить у своєму складі картоплю (87%), олії (соняшникові та ріпакову у змінних пропорціях), панірування (крохмаль модифікований, борошно рисове, сіль кухонну, розпушувачі (Е450, Е500), крохмаль, декстрозу, загущувачі (Е415), екстракт спецій (куркуму та паприку)).

За УК ЗЕД Розділ IV (16-24) Готовi харчовi продукти; алкогольнi та безалкогольнi напої i оцет; тютюн та його замiнники; Група 2 Продукти переробки овочiв, плодiв, горiхiв або iнших частин рослин 2004 Iншi овочi, приготовленi або консервованi без додання оцту чи оцтової кислоти, мороженi, крiм продуктiв товарної позицiї 2006: -2004 10 картопля: - [2004109] інша: -2004 10 99 інша - 2004 10 99 10 в упаковці 5 кг або більше.

Отже, товар класифіковано в товарній позиції 2004 «інші овочі, приготовлені або консервовані без додання оцту чи оцтової кислоти, морожені, крім продуктів товарної позиції 2006». Товар класифікувався у товарній підпозиції 2004 10 «картопля», з чим погоджуються обидві сторони.

Виходячи зі змісту цієї підпозиції, класифікація у конкретній категорії/підкатегорії залежить від таких класифікаційних ознак як « 1» спосіб обробки та « 2» пакування.

При цьому, товар надходив та в подальшому реалізувався в ресторани швидкого харчування у картонних коробках по 10 кг. У таких коробках товар з технологічною метою розфасовано в поліетиленові пакети вагою 2,5 кг кожен. Таке фасування необхідне для запобігання злипанню товару та зручного заповнення ємності для приготування продукту в ємностях для смаження картоплі в ресторанах, кожна з яких розрахована на додавання 2,5 кг напівфабрикату.

За правилом 3 Пояснень класифікації товарів недоцільно встановлювати жорсткі правила, відповідно до яких можна визначити, чи дає одна товарна позиція більш конкретний опис товару, ніж інша, але в цілому слід зазначити, що: а) товар більш конкретно характеризується за його назвою, ніж за назвою групи товарів; б) якщо товари відповідають опису, що більш чітко ідентифікує їх, то цей опис є конкретнішим ніж той, за яким ідентифікація менш повна.

Основна розпізнавальна ознака (критерій) може визначатися різними чинниками залежно від виду товару. Вона може, наприклад, визначатися природою матеріалу чи компонента, його об`ємом, кількістю, масою, вартістю або роллю, що відіграє цей матеріал чи компонент у використанні товару.

Застосовуючи це Правило до багатокомпонентних товарів, виготовлених з різних компонентів, слід брати до уваги не тільки ті товари, в яких ці компоненти приєднані один до одного, утворюючи практично нерозривне ціле, але і товари з роздільними компонентами, за умови, що ці компоненти пристосовані один до одного, доповнюють один одного та узяті разом утворюють одне ціле, що звичайно не дозволяє виставляти їх для продажу як окремі частини.

Отже, черговість застосування методів класифікації така: а) точний опис товару; б) розпізнавальна ознака; в) товарна позиція, що йде останньою в порядку зростання кодів.

Співставивши методи класифікації товарів з товарними позиціями щодо спірного товару - «Напівфабрикат картоплі фрі "Connosseur" в паніруванні, попередньо обсмажена та заморожена», суд першої інстанції дійшов висновку, що у даному випадку спірний товар належить класифікувати за двома ознаками, тобто за правилом 3 (а), яким встановлено, що у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється за двома рівнозначними позиціями щодо цього товару. По-перше, як вказано в рішенні суду № 810/3854/18 і на цьому наполягає позивач, товар можливо класифікувати з урахуванням упаковки, в той же час необхідно врахувати і спосіб його обробки.

Між тим, відповідно до Правила 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються.

Товарна категорія 20041010 включає картоплю, що «піддана лише тепловій обробці», однак ані опис в УКТЗЕД, ані примітки до товарних категорій та підкатегорій не розкривають, які саме товари мають розглядатися як такі, що піддавалися лише тепловій обробці.

Разом з тим, митний орган з метою забезпечення виконання Закону України «Про Митний тариф України» своїм наказом від 09 червня 2015 року № 401 затвердив Пояснення до УКТЗЕД.

Пояснення до товарної позиції 2004 УКТЗЕД наводять приклади товарів, які можуть класифікуватися в ній, а саме заморожені овочі цієї товарної позиції - це овочі, що включаються в не мороженому вигляді до товарної позиції 2005.

В поясненнях до товарної категорії 20041010 УКТ ЗЕД «картопля» піддана лише тепловій обробці» вказується, що ця товарна категорія включає, зокрема, продукти, згадувані в Поясненнях до товарної позиції 2004, другий абзац, 1.

Продуктами, згадуваними в Поясненнях до товарної позиції 2004, другий абзац, 1 (як цитувалося вище) є « 1» картопля (чіпси чи картопля по-французькому), повністю чи частково обсмажена в олії, а потім заморожена.

Тобто, у розумінні Пояснень до УКТЗЕД морожені продукти з картоплі, які включаються в категорію тих, що піддані лише тепловій обробці, включають, зокрема картоплю, що обсмажена в олії, а потім заморожена, зокрема, чіпси чи картоплю по-французькому.

В Національному класифікаторі України ДБК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженому наказом Мінекономрозвитку від 23 грудня 2015 року № 1749, призначеному для стандартизації опису в договорах предмету державних закупівель, визначено, що картопляні чіпси та картопля фрі англійською перекладаються як «Chips or french fries».

Товар в випадку є замороженим напівфабрикатом картоплі фрі, торговельна назва англійською - «Conn. Rustic Fries», відповідно до опису українською мовою на коробці вагою 10 кг товаром є «напівфабрикат картоплі фрі «Connoisseur» в паніруванні, попередньо обсмажений та заморожений» (встановлено судовим рішенням по справі №810/3854/18).

Крім того, в Законі України «Про Митний тариф України», як і Поясненні до УКТЗЕД не міститься спеціальних правил стосовно того, що слід вважати упаковкою товару для цілей застосування класифікаційної ознаки «в упаковці 5 кг або більше».

Також визначення терміну «упаковка» митне законодавство не містить, однак міститься визначення терміну «первинна тара (упаковка)» у Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 651).

Відповідно до цього визначення «первинна тара (упаковка) - тара (упаковка) , що невіддільна від товару до його споживання і в якій товар подається для роздрібного продажу».

Однак визначення терміну «одиниця упаковки» міститься в Законі України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» (стаття 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів»), а саме одиниця упаковки - це будь-яка упаковка, включаючи обгортку, незалежно від матеріалу і форми, яка частково або повністю покриває харчовий продукт, для його постачання як окремої одиниці (контейнер може містити кілька упаковок). Одиницею упаковки не вважається одиниця (частина) продукту, ізольована від іншої частини пакувальним матеріалом з технологічною метою (запобігання злипанню, заморожуванню, перемішуванню частин продукції між собою), а також пакування, яке є елементом сервірування у закладах громадського харчування.

Таким чином, критеріями визначення одиниці упаковки є те, що така упаковка використовується для постачання товару як окремої одиниці, при цьому одиниці упаковки не вважаються частиною продукту, ізольована від іншої пакувальним матеріалом з технологічною метою.

Так, товар закуповується ТОВ «УСПОЛТ ЛТД» у виробника «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» (Нідерланди) та постачається на територію України в картонних коробках вагою по 10 кг.

Зазначена обставина, зокрема, підтверджується листом компанії «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» від 23 лютого 2018 року, в якому виробник підтверджує, що основною упаковкою є картонна коробка загальною вагою 10 кг, яка використовується, окрім позивача також і виробником як одиниця зберігання, інвентаризації, продажу, транспортування, дистрибуції та основної реалізації, а також підтверджується інвойсами на поставку, де в самій назві вказано, що він поставляється упаковками вагою 10 кг - «LW Conn. Rustie Fries 10 KG».

Крім того, відповідно до пакувальних листів в графі «продукт» вказано назву товару вагою 10 кг - «LW Conn.Rustic Fries 10 KG», в графі «кількість упаковок» зазначено кількість коробок, а в графі «вага нетто» загальна вага товару, що відповідає кількості коробок по 10 кг.

Тобто замовлення та закупівля товару позивачем у компанії «Lamb Weston/Meijer V.O.F.» здійснюється виходячи з того, що одиницею товару є саме картонна коробка з вагою 10 кг, саме виходячи з цього сторонами визначена ціна придбання однієї коробки товару вагою 10 кг та оформлені усі документи щодо закупівлі (специфікації замовлення товару, інвойси, товарні накладні тощо).

Встановивши наведені вище обставини, суд в межах розгляду справи №810/3854/18, рішення по якій набрало законної сили, дійшов висновку, що рішення від 03 травня 2018 року № КТ-UА-2018 є протиправним та таким, що винесено з порушенням норм чинного законодавства.

Відтак, колегія суддів не погоджується з судом першої інстанції та вважає, що при наявності вищевказаних доказів рішення відповідача про зміну коду товару є протиправним, необґрунтованим та невмотивованим.

Оскільки в межах даної справи №810/4339/18 з`ясуванню підлягає законність та правомірність податкових повідомлень-рішень від 08 серпня 2018 року №№ та , які були винесені самі на підставі рішення про визначення коду товару від 03 травня 2018 року № КТ-UА-2018, що наразі є скасованим, тобто таким, що не існує, то колегія суддів вважає, що такі рішення №№ та , якими позивачу було збільшено грошове зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 468 269,63 грн. та податку на додану вартість у розмірі 93 653, 94 грн. є безпідставними, а отже і протиправними, тому підлягають скасуванню.

Розглянувши доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року - скасувати.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 08 серпня 2018 року №№ та , якими Товариству з обмеженою відповідальністю "УСПОТ ЛТД" збільшено грошове зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 468 269,63 грн. та податок на додану вартість у розмірі 93 653, 94 грн. відповідно.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 03 березня 2020 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку