Справа № 826/5548/17
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2020 року м. Київ № 826/5548/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТ Дистриб`юшін»

до Київської міської митниці ДФС

про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АТ Дистриб`юшін» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про визначення коду товару від 28.03.2017 № КT-UA-2017 та картку відмови у прийнятті митної декларації від 29.03.2017 № UA100110/2017/00306.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем протиправно прийнято рішення про визначення коду товару, оскільки імпортований товар «квадрокоптер іграшковий з камерою» належить саме до дитячих іграшок, а пристроїв з камерою, як зазначає відповідач.

Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечив проти позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні, оскільки ним виконано всі необхідні митні формальності для прийняття рішення про визначення коду товару, при цьому перевага була надана тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар, а тому товар було класифіковано як пристрій з камерою.

Під час судового розгляду справи судом встановлено наступне.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «АТ Дистриб`юшін» та компанією Master Top Trading Limited (Гонконг) укладено контракт від 17.06.2013 № 1-ЕН, згідно умов якого продавець зобов`язується продати покупцю іграшки та настільні ігри відповідно до специфікацій.

Відповідно до інвойсу від 20.02.2017 № SM161124 позивачем імпортовано іграшки, зокрема, квадрокоптери іграшкові з камерою "SYMA" моделей X5UC, X5UW, X8HG, X8SW, X11C, X8SC, X5HW, з метою митного оформлення яких до Київської міської митниці ДФС подано митну декларацію від 27.03.2017 № 100110/2017/132642, у графі 33 якої зазначено код УКТЗЕД , як іграшки з умонтованим двигуном з інших матеріалів зі ставкою мита 0%.

Київською міською митницею ДФС прийнято рішення про визначення коду товару від 28.03.2017 № КT-UA-2017, відповідно до якого товар класифіковано моделі X5UC, X5UW, X8HG, X8SW, X11C, X8SC, X5HW за кодом , як камеру за ставкою мита 10%.

Також, відповідачем відмовлено у прийняття митної декларації від 27.03.2017 №100110/2017/132642, про що винесено відповідну карту відмови від 29.03.2017 №UA100110/2017/00306.

Позивач, вважаючи, що прийняті рішення є протиправними, звернувся до суду з відповідним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України «Про Митний тариф України».

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у митній декларації класифікував ввезений на митну територію України товар за кодом УКТЗЕД , як іграшки з умонтованим двигуном.

Оскаржуваним рішенням про визначення коду товару відповідач класифікував імпортований позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД , як камеру.

Відповідно до товаросупровідних документів на товар, які надавались позивачем при розмитненні товарів, ввезений товар є іграшками, що має функцію камери, зокрема:

- відповідно до договору поставки та інвойсу предметом поставки є квадрокоптер іграшковий з камерою,

- листом від 04.04.2017 виробник товарів "Syma Toys Industrial Co., Ltd" підтверджує, що квадрокоптер з камерами є іграшкою, а камера виконує лише допоміжну функцію,

- відповідно до висновку Служби безпеки України від 09.03.2017 № 18/в-706 не відносяться до товарів подвійного використання, а використовуються за основним призначенням - іграшки.

Крім того, технічними характеристиками спірного товару, а також інструкціями з використання, що надані позивачем до матеріалів справи також підтверджується, що товар є іграшками на дистанційному управлінні, який призначений для польоту у повітрі. При цьому, камера є факультативною функцією, яка окремо встановлюється на пристрій, а пристрій може працювати за її відсутності.

Отже, камера є окремим комплектуючим пристроєм до квадрокоптеру, факт наявності чи відсутності якої не змінює властивостей квадрокоптера здійснювати польоти у повітрі під дистанційним керуванням.

Слід також зазначити, що спірні питання щодо визначення коду товару виникли у митного органу лише стосовно зазначених у декларації товарів, які мають у своєму складі камери. При цьому, щодо інших іграшкових літальних апаратів, які не мають функції знімання, митний орган погодився з віднесенням таких апаратів до іграшок з умонтованим двигуном.

Таким чином, камери у іграшкових квадрокоптерах виконують виключно допоміжну функцію, оскільки відокремлення камери від іграшки не перешкоджає подальшому використанню квадрокоптера, тоді як використання камери без елементів живлення, якими обладнаний квадрокоптер, неможливо, оскільки камера окремо не має додаткових елементів живлення, а отже, такий товар за основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД , що й був визначений позивачем у митній декларації.

При цьому, висновки відповідача щодо віднесення іграшкового квадрокоптера до групи камер є невірним, оскільки така функція не є основною у спірних товарах.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 139, 241, 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АТ Дистриб`юшін» (02094, м. Київ, вул. Магнітогорська, 1, літера Е, офіс 30, ) до Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8А, ) про визнання протиправними та скасування рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 28.03.2017 № КT-UA-2017.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської міської митниці ДФС від 29.03.2017 № UA100110/2017/00306

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АТ Дистриб`юшін» за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці ДФС судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3200 (три тисячі двісті) гривень 00 копійок.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов