Справа № 804/4477/18
Суддя: Желтобрюх І.Л.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 березня 2020 року

Київ

справа №804/4477/18

адміністративне провадження №К/9901/4037/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Желтобрюх І. Л.,

суддів - Білоуса О. В., Усенко Є.А.,

перевіривши касаційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі №804/4477/18 за позовом Приватного акціонерного товариства "Суха Балка" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Офісу великих платників податків Державної податкової служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі №804/4477/18 (здано на пошту 06 лютого 2020 року).

Пунктом 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року №460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон №460-IX), який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За наслідками перевірки касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам статей 329, 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Статтею 329 КАС України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Як вбачається з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року ухвалена у відкритому судовому засіданні. Касаційну скаргу подано (здано на пошту 06 лютого 2020 року), тобто зі значним пропуском строку на касаційне оскарження.

Одночасно з касаційною скаргою відповідачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що ним вже подавалася касаційна скарга, проте його скаргу було повернуто, в зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме у зв`язку з несплатою судового збору. Вважає, що відсутність можливості сплатити судовий збір при первинному зверненні до суду є поважною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження та не позбавляє скаржника права на повторне звернення. Зазначає, що Офісом вживалися всі необхідні заходи та залежні від нього дії щодо здійснення сплати судового збору у цій справі. Також скаржник звертає увагу на те, що сплата судового збору не повинна перешкоджати доступу до суду.

На підтвердження вказаним обставинам до матеріалів касаційної скарги долучено копії листів ГУ Державної казначейської служби України у Печерському районі про стягнення з відповідача коштів на підставі виконавчих листів.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Однак, зважаючи на значний пропуск строку на касаційне оскарження (майже 1 рік), клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження не можна вважати обґрунтованим, тому що невиконання відповідачем вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та, як наслідок, повернення її заявнику не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування свого клопотання заявник також посилається на те, що намір оскаржити рішення своєчасно в строки встановлені законом, що підтверджується фактичними діями, є поважною причиною для поновлення строку на оскарження судового рішення.

Однак, посилання скаржника на дану обставину, Судом відхиляється, оскільки, як вбачається з відомостей реєстраційної картки поштового повідомлення (провадження №К/9901/6974/19) ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2019 року про повернення вперше поданої касаційної скарги у цій справі скаржником отримано 10 червня 2019 року. Повторно цю касаційну скаргу подано до суду 06 лютого 2020 року, тобто майже через вісім місяців після повернення попередньої. З часу первинного повернення касаційної скарги до дня повторної подачі касаційної скарги скаржником ніяких дій вжито не було. При цьому причин зволікання з повторним зверненням до суду з касаційною скаргою скаржник не пояснює.

Стосовно доводів скаржника, про те, що сплата судових витрат є перешкодою в доступі до правосуддя, то колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки право на касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Інших поважних причин неможливості звернення до суду касаційної інстанції у строк встановлений статтею 329 КАС України скаржником не наведено.

За таких обставин, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску відповідачем строку на касаційне оскарження та відсутність підстав для його поновлення.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги, зокрема, додається документ про сплату судового збору.

Згідно частини першою статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З матеріалів касаційної скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач є юридичною особою, звернувся до суду в 2018 році та заявив вимоги немайнового характеру.

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції чинній на час подання позову) за подання юридичною особою до адміністративного суду позову не майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 1762 грн.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції на момент звернення з касаційною скаргою) за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, судовий збір, який підлягає сплаті, становить: (1762грн.*2)*200%=7048грн.

Однак, при поданні касаційної скарги, скаржником не долучено до неї документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами першою, другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вважаю за необхідне залишити касаційну скаргу без руху та надати скаржнику строк десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Недоліки касаційної скарги слід усунути шляхом подання документа про сплату судового збору та заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, у якій зазначити інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс. р-н/22030102. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007. Код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055») .Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд).

Керуючись статями 169, 329-332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Офісом великих платників податків Державної податкової служби України строку на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі №804/4477/18.

Касаційну скаргу Офісу великих платників податків Державної податкової служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року у справі №804/4477/18 залишити без руху.

Надати скаржнику строк десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк в частині не зазначення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів на їх підтвердження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк в частині вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, є підставою для повернення касаційної скарги разом із доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: І. Л. Желтобрюх

Судді: О. В. Білоус

Є.А. Усенко