Справа № 160/2850/19
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 березня 2020 року

Київ

справа №160/2850/19

адміністративне провадження №К/9901/4400/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Тацій Л.В.,

суддів: Рибачука А.І., Стеценка С.Г.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року по справі № 160/2850/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «Енергоресурси» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування припису, постанов про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

28 березня 2019 року, Приватне акціонерне товариство «Енергоресурси», звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати повністю припис про усунення виявлених порушень № ДН 712/269/АВ від 15 лютого 2019 року Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу № ДН 712/269/АВ/МГ-ФС/228 від 14 березня 2019 року на суму 166 920,00 грн Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу № ДН 712/269/АВ/ІП-ФС/229 від 14 березня 2019 року на суму 4 173,00 грн Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу № ДН 712/269/АВ/ТД-ФС/230 від 14 березня 2019 року на суму 625 950,00 грн Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 липня 2019 року позов задоволено повністю.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року, апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області - задоволено частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 липня 2019 року по справі № 160/2850/19 - скасовано.

Позов задоволено частково.

Скасовано пункт 1 припису № ДН 712/269/АВ від 15 лютого 2019 року та постанову про накладання штрафу № ДН 712/269/АВ/ТД-ФС/230 від 14 березня 2019 року.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, суди першої та апеляційної інстанції розглянули справу за правилами загального позовного провадження.

На зазначену постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року відповідач подав касаційну скаргу відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), яку зареєстровано у Верховному Суді 17 лютого 2020 року, у якій просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року в частині задоволених вимог та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

На обґрунтування скарги зазначив, що позиція Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, зазначена у скарзі, узгоджується із судовою практикою в аналогічних справах, яка викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04 липня 2018 року у справі № 820/1432/17 та Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 травня 2018 року у справі № 127/21595/16-ц.

Відповідно до частини 1 статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини 2 вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною 5 статті 333 цього Кодексу.

З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалене 30 жовтня 2019 року, повний його текст складено 06 листопада 2019 року, відповідно останнім днем його оскарження було 06 грудня 2019 року, проте касаційну скаргу направлено до суду засобами поштового зв`язку лише 12 лютого 2020 року, тобто з пропуском строку встановленого для цього.

Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області подало заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, яке вмотивоване тим, що вперше касаційна скарга у цій справі подавалася із дотриманням строків, встановлених КАС України, проте у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору була залишена без руху, а в подальшому ухвалою Верховного Суду від 03 лютого 2020 року була повернута.

Оцінивши наведені обставини та обґрунтування причин пропуску строку, колегія суддів вважає їх неповажними з огляду на таке.

Судом встановлено, що вперше касаційну скаргу у цій справі Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області подало в межах строків, проте ухвалою Верховного Суду від 17 грудня 2019 року її було залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги - сплати судового збору. Ухвалою цього ж суду від 16 січня 2020 року продовжено строк для усунення недоліків касаційної скарги. У зв`язку із невиконанням скаржником вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, ухвалою Верховного Суду від 03 лютого 2020 року касаційну скаргу було повернуто.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Враховуючи обставини справи, зазначену скаржником причину пропуску строку на касаційне оскарження не можна вважати поважною, яка не залежить від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини 3 статті 332 КАС України, касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на касаційне оскарження і підстави, вказані у заяві про поновлення строку, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з цим, суд установив, що касаційна скарга не відповідає вимогам статтей 328, 330 КАС України, з огляду на таке.

З 08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини 1 статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини 4 статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини 2 якої, у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 4 статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 4 статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, прийнятих у справах, є вичерпним.

Тому касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими підставами, викладеними у формі, визначеній пунктом 4 частини 2 статті 330 КАС України.

Наслідком відсутності зазначення у касаційній скарзі підстав, визначених частиною 4 статті 328 КАС України є залишення такої скарги без руху.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, Верховним Судом встановлено, що скарга не відповідає вимогам статті 330 КАС України, оскільки у порушення вимог пункту 4 частини 2 цієї статті, у ній не зазначено, передбачені статтею 328 цього Кодексу підстави, а аргументи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, з посиланням на неповне з`ясування обставин справи судами першої та апеляційної інстанцій.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до своєї касаційної скарги документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

За змістом підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На момент звернення з позовом (у березні 2019 року) пункт 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI передбачав, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору була встановлена у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору була встановлена у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У частині 1 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено в 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2019 року в розмірі 1921,00 грн.

Судовий збір, що підлягав сплаті при зверненні до суду з позовом, який містить три позовні вимоги майнового характеру та одну позовну вимогу немайнового характеру, поданим суб`єктом владних повноважень в 2019 році складав 15 735,05 грн (1 921,00 + 2 503,80 + 1 921,00 + 9 389,25 = 15 735,05).

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 31 470,10 грн (15 735,05 * 200% = 31 470,10).

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області необхідно сплатити судовий збір у розмірі 31 470,10 грн за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055), призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

З урахуванням викладеного, заявник касаційної скарги повинен виправити її недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху шляхом повідомлення інших (поважних) причин пропуску строку на касаційне оскарження, надання документа про сплату судового збору та зазначення у касаційній скарзі підстав (підстави), на яких (якій) подається касаційна скарга, визначених статтею 328 КАС України.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 120, 169, 248, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області строку на касаційне оскарження постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року по справі № 160/2850/19.

Касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року по справі № 160/2850/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «Енергоресурси» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування припису, постанов про накладення штрафу - залишити без руху.

Надати Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом повідомлення інших (поважних) причин пропуску строку на касаційне оскарження, надання документа про сплату судового збору та зазначення у касаційній скарзі підстав (підстави), на яких (якій) подається касаційна скарга, визначених статтею 328 КАС України.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк, касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута, а у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині надання доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження - відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі.

Надіслати Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Тацій Л.В.

Суддя Рибачук А.І.

Суддя Стеценко С.Г.