Справа № 293/1651/19
Суддя: Бруховський Є. Б.
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 293/1651/19
Провадження № 2-а/293/13/2020
04 березня 2020 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бруховського Є.Б.

секретаря судового засідання Давиденко Л.П.

з участю позивача ОСОБА_1

представника відповідача Никончук Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Черняхів адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівського районного військового комісаріату Житомирської області в особі військового комісара Іваницького В.А. про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним адміністративним позовом. В обґрунтування позову вказала, що постановою №146 від 11.09.2019 року військового комісара Черняхівського районного військового комісаріату Житомирської області ОСОБА_2 , її притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 статті 211-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, а саме за те, що вона перебуваючи на посаді начальника Черняхівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, порушила п. 60 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 року № 921, - надсилала повідомлення про реєстрацію шлюбу з незаповненими графами, з невірно визначеними військово-обліковими ознаками, вважає незаконною та такою, що підлягає скасуванню. У відповідності до вимог чинного законодавства не передбачено, що особи при подачі заяви про державну реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану повинні пред`явити військово-облікові документи. Відомості про відношення до військової служби зазначаються зі слів заявника, а у разі, якщо військово-облікові документи особою не пред`явлені, про це зазначається у заяві про державну реєстрацію шлюбу та у повідомленні, яке подається до військового комісаріату. В заяві про державну реєстрацію шлюбу заявники ставлять підписи, про відповідальність за надання завідомо неправдивих відомостей органу державної реєстрації актів цивільного стану. Орган державної реєстрації актів цивільного стану не наділений повноваженнями витребовувати у заявників військово-облікові документи, перевіряти достовірність наданої заявником інформації щодо відношення до військової служби або відмовити в прийнятті заяви в зв`язку з відсутністю у них військово-облікових документів. Додаток 19 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, заповнюється на підставі відомостей, зазначених у заяві про державну реєстрацію шлюбу. Також зазначила, що військовий комісар ІНФОРМАЦІЯ_1 притягуючи її до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 211-6 КУпАП, відповідальність за якою настає за неподання посадовими особами державних органів реєстрації актів цивільного стану районним (міським) військовим комісаріатам відомостей про зміну військовозобов`язаними і призовниками прізвища, імені, по батькові про внесення до актових записів цивільного стану змін про дату і місце їх народження, а також про випадки реєстрації смерті військовозобов`язаних і призовників, в постанові зазначає про порушення п. 60 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 року № 921, а саме за те, що вона надсилала повідомлення про реєстрацію шлюбу з незаповненими графами, з невірно визначеними військово-обліковими ознаками, що суперечить диспозиції ч.2 ст. 211-6 КУпАП. У зв`язку з цим просила визнати протиправною та скасувати постанову №146 від 11.09.2019 року військового комісара Черняхівського районного військового комісаріату Житомирської області ОСОБА_2 та закрити провадження по справі за відсутністю складу правопорушення.

В судовому засіданні позивач позов підтримала повністю, просила його задовольнити. Зазначила, що виконуючи свої посадові обов`язки чітко дотримувалась вимог чинного законодавства, зокрема Конституції України, Закону України « Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та відповідно Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Міністерством юстиції України 18.10.2000 року №52/5, де визначений порядок подання заяви про державну реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану та перелік документів, які заявники повинні пред`явити. Також просила врахувати її відповідь на відзив відповідача.

Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову, вказала, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності є законним та підставним. Зазначила, що при притягненні позивача до адміністративної відповідальності керувались вимогами закону. Також просила суд врахувати відповідь на відзив.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

В ч.1 ст.2 КАС України вказано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За ч. 1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП та беручи до уваги роз`яснення, викладені в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 24.06.1988 року «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» зі змінами та доповненнями, орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З постанови №146 по справі про адміністративне правопорушення від 11.09.2019 року, слідує, що ОСОБА_1 , позивач по справі, перебуваючи на посаді начальника Черняхівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, порушила п. 60 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 року № 921, - надсилала повідомлення про реєстрацію шлюбу з незаповненими графами, з невірно визначеними військово-обліковими ознаками.

Пунктом 60 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 року № 921 передбачено, що органи державної реєстрації актів цивільного стану повідомляють у семиденний строк районним (міським) військовим комісаріатам, в яких перебувають на військовому обліку призовники і військовозобов`язані, про державну реєстрацію шлюбу, розірвання шлюбу, зміну імені, смерті призовників і військовозобов`язаних, вилучення військово-облікових документів, пільгових посвідчень, а також про зміну прізвища, імені по батькові та інших даних зазначених осіб.

Згідно Додатку 19 Порядку організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, заповнюється на підставі відомостей, зазначених у заяві про державну реєстрацію шлюбу.

У відповідності до ст.14 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" для державної реєстрації шлюбу жінкою та чоловіком особисто подається заява до органу державної реєстрації актів цивільного стану за їх вибором.

Відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 №52/5, визначено порядок подання заяви про державну реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану та відповідний перелік документів, які заявники повинні пред`явити (Глава II Розділ III).

Так, для державної реєстрації шлюбу жінкою та чоловіком особисто подається заява про державну реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану за їх вибором. При поданні заяви про державну реєстрацію шлюбу жінка та чоловік пред`являють на посвідчення своєї особи паспорт або паспортний документ. Особи, які раніше перебували в шлюбі, можуть зареєструвати повторний шлюб за умови пред`явлення документів, що підтверджують припинення попереднього шлюбу або визнання шлюбу недійсним (свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, про визнання шлюбу недійсним, яке набрало законної сили, свідоцтво про смерть одного з подружжя, висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану про анулювання актового запису про шлюб, який є недійсним тощо).

Таким чином, з аналізу чинного законодавства, слідує, що орган державної реєстрації не наділений повноваженнями витребовувати у заявників військово-облікові документи, перевіряти достовірність наданої заявником інформації щодо відношення до військової служби або відмовити в прийнятті заяви в зв`язку з відсутністю у них військово-облікових документів.

Частиною 2 ст. 211-6 КУпАП передбачено відповідальність за неподання посадовими особами державних органів реєстрації актів цивільного стану районним (міським) військовим комісаріатам відомостей про зміну військовозобов`язаними і призовниками прізвища, імені, по батькові про внесення до актових записів цивільного стану змін про дату і місце їх народження, а також про випадки реєстрації смерті військовозобов`язаних і призовників. В той час як диспозицією даної статті не передбачено такої відповідальності як надсилання повідомлення про реєстрацію шлюбу з незаповненими графами, з невірно визначеними військово-обліковими ознаками.

Як вбачається із вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За таких обставин, оцінивши докази у справі, суд прийшов до висновку, що наявність в діях позивача адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 211-6 КУпАП не підтверджується жодними належними та допустимими доказами, оскаржену постанову винесено з порушенням вимог закону, безпідставним притягненням позивача до адміністративної відповідальності, тому постанова є протиправною та підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення відносно позивача закриттю, так як відсутні докази події та складу адміністративного правопорушення, а відсутність події та складу адміністративного правопорушення у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП виступає обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 8, 9,241-246 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:
Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №146 у справі про адміністративне правопорушення від 11.09.2019 року, винесену військовим комісаром Черняхівського районного військового комісаріату Житомирської області ОСОБА_2 , про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 211-6 КУпАП .

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 211-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до сьомого апеляційного адміністративного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області протягом 10-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий- суддя: Є.Б. Бруховський