Справа № 761/38141/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.,

за участю секретаря Левченка А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 5 роти 3-го батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції капрала Кривоусової Олени Іванівни про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами повернуто позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, невірно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Вказує, що ухвалу про залишення його позовної заяви без руху він не отримував, що унеможливило усунення виявлених недоліків.

Позивач в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, наполягав на її задоволенні.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату час та місце судового засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, повертаючи позовну заяву позивачеві, суд першої інстанції виходив із того, що ним не усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. При цьому суд першої інстанції зауважив, що позивач при зверненні до суду з позовною заявою надав копію паспорта, згідно якого місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , на яку й була надіслана ухвала суду від 01 жовтня 2019 року про залишення позову без руху.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення заявленого позову з огляду на наступне.

Так, відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За правилами ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З аналізу наведених норм КАС України вбачається, що метою залишення позову без руху є усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

При цьому, особа, яка подала позов не у відповідності до встановлених вимог, має бути обізнана про недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і строк, встановлений для усунення недоліків.

Зі змісту ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви без руху вбачається, що позивачу судом першої інстанції було надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії цієї ухвали.

Таким чином, початком перебігу строку для позивача для усунення недоліків позовної заяви є отримання ним ухвали про залишення позову без руху.

Відповідно до п. 4. 5 ч. 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Суд зауважує, що відповідно до положень ч. 6 статті 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Так, згідно з ч. 1 статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному ст. 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Як слідує з матеріалів справи, копію ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви без руху направлено позивачу поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням за адресою, зазначеною в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 . Однак, відповідно до конверту з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 14-15) встановлено, що ухвала про залишення позовної заяви без руху повернута за закінченням встановленого строку зберігання.

Відповідно до пунктів 21 та 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (в редакції чинній на час постановлення оскаржуваної ухвали) адресат реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу інформується про надходження адресованого йому поштового відправлення, поштового переказу через смс-повідомлення, повідомлення, що підтримується засобами Інтернету, або повідомлення у паперовому вигляді за встановленим оператором поштового зв`язку зразком.

У разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод.

У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Враховуючи, що ОСОБА_1 було надіслано судове рішення, а не судову повістку, таке поштове відправлення повинно зберігатися протягом одного місяця.

Відповідно до відомостей щодо відстеження поштового відправлення за штрих-кодовим ідентифікатором № 130, відправлення прийнято 21.10.2019 та 23.11.2019 повернуто за зворотною адресою.

Повідомлення про зміну місця проживання (перебування, знаходження) ОСОБА_1 у матеріалах справи відсутнє, ця ж адресу вказана позивачем і в апеляційній скарзі.

Таким чином, надсилання копії ухвали суду першої інстанції рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу особи, вказану останньою у адміністративному позові, є належним виконанням обов`язків судом першої інстанції щодо направлення копії судового рішення. Оскільки, ухвала суду про залишення позовної заяви без руху позивачеві направлялась рекомендованою кореспонденцією, яку повернуто до суду за закінченням встановленого строку зберігання, тобто з незалежних від суду причин, позивач вважається таким, що був належно повідомлений про залишення його позовної заяви без руху.

В той же час, до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому повідомлення про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом належних процесуальних дій.

Крім того, за змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви без руху була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 09 жовтня 2019 року (http://reyestr.court.gov.ua/Review/84795123), а тому позивач мав можливість ознайомитися з текстом цієї ухвали.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами, що кореспондується із приписами статті 44 КАС України.

Також, судом не встановлено обставин, які б перешкоджали позивачу ознайомитись та отримати повний текст ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року безпосередньо у суді першої інстанції.

З огляду на викладене оскаржувана ухвала судом винесена з дотриманням норм права.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17 липня 2019 року в справі № 1740/2132/18 та від 13 серпня 2019 року в справі № 464/3999/18.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі», «МШ «Голуб» проти України») оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (п. 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, оскільки судом першої інстанції, було вжито усіх можливих заходів для повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху, отже, при постановленні оскаржуваної ухвали суд дотримався норм процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 316, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 11 грудня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова