Справа № 464/7343/17
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у задоволенні заяви про відвід судді

02 березня 2020 року № 464/7343/17

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Курпіта П.І.,

за участю:

позивач ОСОБА_1 ,

представник відповідача Сапіга А.В.,

третя особа Щербина І.І.,

представник третьої особи Гордон І.М.,

третя особа ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Кедик М.В. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про скасування припису, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Сихівського районного суду м. Львова із позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2017.

Ухвалою судді від 15.10.2019 прийнято до розгляду справу № 464/7343/17.

02.03.2020 ОСОБА_1 , ОСОБА_3 подали заяву про відвід судді Кедик М.В.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід судді подана менш ніж за три дні до наступного засідання, отже така заява вирішується судом, що розглядає справу.

В обґрунтування письмової заяви вказано, що відповідно до вимог статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Так, на думку ОСОБА_1 , ОСОБА_3 :

- в матеріалах справи відсутні докази надіслання (надання) копії відзиву третій особі ОСОБА_2 . Суддя не надала цьому відповідної правової оцінки при долучені до матеріалів справи, чим надала значну перевагу відповідачу;

- суддя проігнорувала клопотання позивача про витребування у відповідача саме оригіналів документів, незасвідчені належним чином копії яких були долучені до матеріалів справи та були сумнівними, зокрема, вимога ОСОБА_2 від 05.10.2017, яка стала підставою для проведення оскаржуваної перевірки, та не забезпечила право позивача на огляд таких оригіналів в судовому засіданні. В ухвалі Львівського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 суддя без правового обґрунтування, всупереч КАСУ, вказала, що не вбачає підстав для витребування у відповідача оригіналів вказаних документів. Оскільки оригіналу вимоги ОСОБА_2 від 05.10.2017 не існувало в матеріалах справи в ІДАБК у м. Львові і не було станом на 21.11.2017, 24.10.2019 та 09.01.2020, то вищезазначені дії судді спрямовані в угоду відповідача, щоб покрити відсутність оригіналу вимоги ОСОБА_2 в матеріалах справи ІДАБК у м. Львові;

- систематично суддя не надавала можливості позивачці та третій особі ОСОБА_3 надавати належні пояснення та заявляти клопотання по справі, при цьому безпідставно висловлювала попередження, нібито у прояві неповаги до суду таким чином намагаючись спонукати позивача та третю особу ОСОБА_3 не висловлювати свої зауваження та міркування з приводу процесуальних дій суду та долучених до матеріалів справи документів відповідача (тобто таким чином «закриті рот» позивачу та третій особі ОСОБА_3 );

- суддя в грубій формі відмовила третій особі ОСОБА_3 як інваліду ІІ-гр. по зору в задоволенні клопотання в перенесенні розгляду справи у зв`язку з тим, що центр надання безоплатної вторинної допомоги вчасно не призначив адвоката, відкрито заявляючи, що третій особі не обов`язково мати адвоката (про це не зазначено в протоколі судового засідання);

- на судовому засідання 23.12.2019 суддя звинуватила позивача в частому ознайомленні з матеріалами, оскільки там немає жодної нової інформації та матеріалів. Таким чином, суддя обмежила позивача в реалізації свого права на ознайомлення з матеріалами справи. Напередодні, а саме 19.12.2019 помічник судді теж звинуватила мене частому ознайомленні з матеріалами справи;

- у судовому засіданні 23.12.2019 суддя назвала клопотання позивача «непотрібними писульками» і попередила позивача про застосування в подальшому при подачі клопотань застосування заходів процесуального примусу-штрафу;

- суддя систематично підвищувала голос та кричала на позивача та треті особу ОСОБА_3 , в судових засіданнях, чим принижувала їхню честь та гідність. З даного приводу позивач ОСОБА_1 24.12.2019 зверталась зі скаргою до Голови Львівського окружного адміністративного суду на особистий прийом. Проте і надалі суддя продовжувала підвищувати голос на позивача та третю особу ОСОБА_3 ;

- суддя цинічно намагалась на судовому засіданні 13.01.2020 видалити третю особу ОСОБА_3 із залу суду з метою не надати останній можливості висловити свою позицію з приводу процесуальної дії судді і надати клопотання (про це не зазначено в протоколі, але є наявна фотофіксація);

- в судовому засіданні 13.01.2020 суддя зазначила, що позивач ОСОБА_1 обґрунтовує свій позов здійсненням демонтажу самовільно збудованої забудови на виконання рішення Личаківського районного суду м. Львова від 14.09.2006, що не відповідає змісту позовної заяви позивача. Таке явне перекручування (спотворювання) позовних вимог позивача спрямоване на користь та в угоду відповідача, в якого фактично відсутні належні та допустимі докази правомірності оскаржуваного припису;

- суддя надала явну перевагу відповідачу, а саме на судовому засіданні 13.01.2020 були долучені до матеріалів справи документи відповідача, які не були надані позивачу для огляду. Суддя не надала можливості позивачу заявити клопотання про огляд таких і зробила зауваження за неповагу до суду (п. 17 протоколу с/з від 13.01.2020);

- всупереч приписам ч. 5, 6 ст. 59 КАС України суддя долучила до матеріалів справи неналежно завірену копію довіреності представника ІДАБК у м. Львові на ім`я ОСОБА_4 від 18.12.2018 (а/с 70, том 5), засвідчену підписом самого Папроцького І. особою, на яку вона видана, без зазначення посади та дати засвідчення. А відтак, повноваження відповідача були підтверджені неналежним чином, а відтак відзив на позовну заяву був поданий неуповноваженою особою. Всі зауваження позивача з даного приводу були проігноровані суддею.

- суддя не розглянула на судовому засіданні 13.01.2020 клопотання позивача від 09.12.2019

Дані обставини викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді при розгляді цієї справи, що і стало підставою для звернення до суду з даною заявою.

Позивач просила заяву про відвід судді задовольнити з підстав, викладених у заяві про відвід.

Представник відповідача щодо задоволення заяви про відвід судді заперечила, просила у її задоволенні відмовити.

Третя особа ОСОБА_3 та її представник просили заяву про відвід судді задовольнити з підстав, викладених у заяві про відвід.

Третя особа ОСОБА_2 щодо задоволення заяви про відвід судді заперечила, просила у її задоволенні відмовити.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначено статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до частини першої якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), зокрема згідно з п. 4 за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заяви та наявності підстав для її задоволення, суд зазначає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, яку згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права.

Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Проаналізувавши викладені в заяві від 20.02.2020 доводи, суд дійшов висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу судді Кедик М.В. у даній справі.

Викладені позивачем та третьою особою обставини в обґрунтування відводу є суб`єктивними та не свідчать про те, що суд, який розглядає дану справу, прямо чи опосередковано заінтересований в результаті її розгляду або його дії викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності.

З огляду на наведені норми процесуального права та викладені в заяві доводи, суд дійшов до висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для відводу судді у цій справі, тому в задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Кедик М.В. по справі № 464/7343/17 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 36- 40, 243, 248, 256 КАС України суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Кедик М.В. по справі № 464/7343/17 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

У підготовчому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

Повний текст ухвали виготовлений 04.03.2020.

Суддя Кедик М.В.