Справа № 824/1474/19-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 р. м. Чернівці Справа № 824/1474/19-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" до Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2019 року до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" (позивач) до Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлене протоколом №164 від 31.07.2019 року стосовно відповідності ТОВ "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати Головне управління ДПС у Чернівецькій області виключити ТОВ "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платника з ознаками ризиковості.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначав, що контролюючим органом 31.07.2019 року протокольно прийнято рішення, яким встановлено, що ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія» відповідає вимогам п. 1.6 Критерію ризиковості платника податку, при цьому позивач зазначає, що матеріали, на підставі яких товариство віднесено до ризикових платників податків та іншої інформації, що розглядалась Комісією, які згідно Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків обов`язково додаються до протоколу засідання Комісії відсутні.

Оскаржуване рішення є протиправним та таким, що перешкоджає йому здійсненню нормальної господарської діяльності, оскільки всі податкові накладні, які ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" реєструє в ЄРПН автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію товариства перед контрагентами.

Щодо того, що підставою для віднесення товариства до категорії ризикових платників податку була, як стверджував відповідач, виплата заробітної плати менше законодавчо встановленого мінімуму, однак позивач вказував, що дана інформація не відповідає дійсності, дотримувався вимог трудового законодавства щодо виплати заробітної плати не нижче встановленого мінімального розміру, а саме 4173,00 грн.

Разом із цим, позивач посилався на те, що обставини щодо виплати заробітної плати в меншому розмірі, ніж встановлено законодавством, можуть бути встановлені лише при проведенні камеральної перевірки, а не за результатами дослідження облікової інформації щодо нього, яка міститься у внутрішній інформаційній системі податкового органу, без її належного оформлення у вигляді акту перевірки.

Позивач просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, надав суду письмовий відзив проти позову, в якому вказував, що не погоджується з позовними вимогами, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Зазначав, що вважає помилковими посилання позивача на те, що обставини виплати заробітної плати в меншому розмірі, ніж встановлено законодавством можуть бути встановлені лише при проведенні камеральної перевірки, а не за результатами дослідження облікової інформації щодо позивача, яка міститься у внутрішній інформаційній системі податкового органу, без її оформлення у вигляді акту перевірки. Вказував, що інформація стосовно нарахованої та виплаченої заробітної плати міститься в інформаційних базах даних податкового органу і її опрацювання та дослідження не потребує жодних спеціальних заходів чи проведення камеральних перевірок.

Разом із цим, відповідач звертав увагу на те, що відповідно до відомостей з ІС "Податковий блок" з лютого 2019 року позивач був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з актом тематичної перевірки місцезнаходження платника податків від 01.04.2019 року №1/40645413 при виході на податкову адресу до товариства (Чернівецька область, Герцаївський район, с. Байраки, вул. Шевченка, буд. 16) посадових осіб платника податків за податковою адресою не виявлено, можливість ідентифікувати вказаного суб`єкта підприємницької діяльності відсутня. За вказаною адресою знаходиться житловий будинок, який належить мешканцю села Байраки Герцаївського району ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки Байраківської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" за юридичною адресою Чернівецька область, Герцаївський район, с. Байраки, вул. Шевченка, буд. 16 фактично відсутня. За даною адресою власником житлового будинку є ОСОБА_1 . Керівник товариства прописаний за адресою АДРЕСА_1 , а фактично проживає по АДРЕСА_2 .

Вказував, що відповідно до податкової інформації товариство не знаходилося за своєю податковою адресою. Відповідно до інформації з довідки №20-ОПП від 09.04.2019 року товариство орендує приміщення під офіс за адресою м. Чернівці, вул. Т.Шевченка, 69.

Відповідач також звертав увагу на те, що основним видом діяльності товариства є КВЕД 46.21 "Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин", що виключає фактичну можливість розміщення потужностей підприємства за даною адресою.

Позивач, ознайомившись з відзивом відповідача проти позову, подав до суду відповідь на відзив, в якому посилався на те, що відповідачем не надано заперечень щодо його тверджень, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України. Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

В обґрунтування посилань відповідача щодо виплати товариством заробітної плати менше законодавчо встановленого мінімуму вказував те, що й у позовній заяві.

Зазначав, що у відзиві на позовну заяву по справі представник відповідача посилався на Критерії ризиковості платника податку викладені в листі Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 року. Однак, 05.11.2018 року листом Державної фіскальної служби України №4065/99-99-07-05-04-18 прийняті нові "Критерії ризиковості платника податку". Вказував, що оскільки оскаржуване ним рішення прийнято 31.07.2019 року, то на той час були чинні саме Критерії ризиковості платника податку викладені у листі ДФС №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018 року. Разом із цим, позивач посилався на те, що Критерії ризиковості платника податку №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018 року не затверджено нормативним актом ДФС України та не погоджено Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам пункту 10 Порядку №117, відтак не є нормативно-правовим актом, а отже не можуть бути застосовані.

Позивач наголошував на тому, що контролюючим органом не враховано, що основним видом діяльності товариства є саме оптова торгівля, а не вирощування, що підпадає під інший класифікатор виду економічної діяльності.

Відповідач, ознайомившись з відповіддю на відзив позивача, подав до суду заперечення, в якому вказував, що внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності товариства критеріям ризиковості є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючий орган функцій та завдань, а тому оскаржуване позивачем рішення є правомірним, відповідає вимогам закону та не підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 09.12.2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 09.01.2020 року.

У судовому засіданні, яке відбулося 09.01.2020 року задоволено клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи для ознайомлення з відповіддю позивача на відзив та для підготовки на неї заперечення. Розгляд справи відкладено на 23.01.2020 року.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позовних вимог позивача, просив суд відмовити в їх задоволенні.

У зв`язку із неможливістю продовження розгляду даної справи в через технічні проблеми, за заявами представників сторін, суд продовжив розгляд даної справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення адміністративному позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" () є юридичною особою, перебуває на податковому обліку як платник податку на додану вартість з 11 липня 2016 року.

Основним видом діяльності товариства згідно КВЕД 46.21 є оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Окрім основного виду діяльності у товариства наявні наступні допоміжні до основного виду діяльності КВЕДИ: код КВЕД 10.61 виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості; код КВЕД 49.90 неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 49.41 вантажний автомобільний транспорт; код КВЕД 52.10 складське господарство; код КВЕД 52.29 інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; код КВЕД 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; код КВЕД 70.22 консультування з питань комерційної діяльності й керування.

Згідно протоколу №164 засідання комісії ГУ ДФС у області, затвердженої наказом ГУ ДФС у області від 19.12.2018 року №847 "Про створення Комісії" від 31.07.2019 року на виконання пункту 6 Наказу ДФС України від 15.05.2019 року №376 "Про деякі організаційні питання щодо роботи структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС" структурними підрозділами ГУ ДФС у Чернівецькій області здійснено аналіз платників податків, внесених до журналу ризикових платників згідно пп.1.6 п 1 Критеріїв.

Так, 15 суб`єктами господарювання змінено критерій ризику з критерію "Платник податків зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців" на критерій "Наявна податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником - ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія".

Комісією прийнято рішення про внесення ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" до переліку суб`єктів господарювання в АІС "Податковий блок", оскільки податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення товариством ризикових операцій.

З відомостей, що містяться в Електронному кабінеті платника податків товариство дізналося, що 31.07.2019 року Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області прийнято рішення, згідно якого ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" включено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання згідно пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку", які затверджені (погоджені) Міністерством фінансів України.

У зв`язку із цим, 07.11.2019 року позивачем здійснено запит про надання інформації №29, на який відповідачем надано відповідь листом від 14.11.2019 року №1702/10/24-13-06-0712.

Вказаним листом відповідач повідомив позивача про те, що Комісією ГУ ДФС у Чернівецькій області при прийнятті рішення щодо включення ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" () враховано наявність наступних ризиків:

- згідно податкових декларацій з ПДВ по операціях за квітень-червень 2019 року задекларовано: операції, що оподатковуються за основною ставкою (р.1.1А) в обсязі 0,0 тис. грн, сума податкових зобов`язань (р.9Б) - 0,0 тис. грн, сума податкового кредиту (р.17Б) становить 11,9 тис. грн. Сума сплати ПДВ до бюджету (р. 18Б) 0,0 грн. Навантаження з ПДВ (р18Б/(р1.1А+р.Р1.2Б) =0,0%;

- відомості про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткування або через, які провадиться діяльність платника за формою №20-ОПП №20-ОПП 09 квітня 2019 року (товариство орендує приміщення під офіс за адресою: м. Чернівці, вул. Т. Шевченка, 69);

- згідно даних Звітів по ЄСВ за квітень-червень 2019 року на товаристві: квітень ц.р. -6 працівників, середня заробітна плата - 3704,0 грн, за травень ц.р. - 6 працівників, середня заробітна плата - 4065 грн, червень ц.р. - 4 працівника, середня заробітна плата - 3741 грн (рівень законодавчо встановленої мінімальної заробітної плати з 01.01.2019року - 4173 грн).

Вказано, що на даний час товариство внесено до Переліку ризикових платників за критерієм "Наявна податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником".

Разом із цим, відповідачем повідомлено позивача про те, що під час розгляду запиту здійснено моніторинг поданої товариством податкової звітності, іншої інформації та встановлено наступне:

- згідно податкових декларацій з ПДВ по операціях за липень - вересень 2019 року задекларовано: операції, що оподатковуються за основною ставкою (р.1.1А) в обсязі 7825,2 тис. грн, сума податкових зобов`язань (р.9Б) - 1565,0 тис. грн, сума податкового кредиту (р.17Б) становить 1563,7 тис. грн. Сума сплати ПДВ до бюджету (р. 18Б) 12,3 тис. грн. Навантаження з ПДВ (р18Б/(р1.1А+р.Р1.2Б) =0,02%;

- відомості про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткування або через, які провадиться діяльність платника за формою №20-ОПП подана 04 жовтня 2019 року (товариство в господарській діяльності використовує орендований склад за адресою Чернівецька область, Герцаївський р-н, с. Байраки, урочище ферми 63/Г;

- згідно даних Звітів по ЄСВ за липень-вересень 2019 року на товаристві: липень ц.р. -3 працівники, середня заробітна плата 4173,0 грн, серпень ц.р. 3 працівники, середня заробітна плата 4290 грн, вересень ц.р. 5 працівників, середня заробітна плата 4055,0 грн.

Повідомлено позивача про те, що виключення ТОВ "ТД "Українська борошномельна компанія" з переліку ризикових суб`єктів господарювання можливо за рішенням Комісії в разі, коли платник перестає відповідати критеріям ризиковості.

Не погоджуючись з рішенням Комісії Головного управління ДФС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлене протоколом №164 від 31.07.2019 року стосовно відповідності ТОВ "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом.

До вказаних спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом спору у даній справі є рішення Комісії Головного управління ДФС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлене протоколом №164 від 31.07.2019 року стосовно відповідності ТОВ "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Так, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України №2755-VI від 02 грудня 2010 року (далі -ПК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Підпунктом 20.1.45 п.20.1 ст.45 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Згідно з п.п. 72.1.1 п. 72.1 ст. 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах: що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

Відповідно до п. 74.1 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Як передбачено п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

21.02.2018 року постановою Кабінету Міністрів України №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної №117); Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Порядок роботи комісій №117); Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Порядок розгляду скарг № 117).

Відповідно до п.2 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної №117 моніторинг це сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства.

Критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - це визначений показник моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства це ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до п.5, 6 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно п. 10 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання п. 10 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної №117, Міністерством фінансів України прийнято наказ від 21 березня 2018 року №144, яким затверджено Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі - Порядок №144).

Відповідно до п. 1-7 вказаного Порядку (втратив чинність згідно наказу ДФС України №522 від 03.08.2018 року) усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018 року "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення /виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2).

Згідно з Критеріями ризиковості платників податків від 05.11.2018 року №4065/99-99-07-04-18, затвердженими ДФС України та погодженими Міністерством фінансів України (згідно листа від 22.03.2018 року № 26010-06-10/7849), відповідно до п. 10 Порядку Головними управліннями ДФС в областях, м. Києві та Офісом великих платників податків, проводиться моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 -1.6 Критеріїв.

Пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платників податків передбачено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісом великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: щодо наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризиковості операцій платником.

Разом із цим варто зазначити, що на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних2 та з метою організації роботи Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Комісія ДФС), визначення взаємодії Комісії ДФС, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 №523 затверджено Порядок взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі - Порядок №523).

Відповідно до п.1 Порядку №523 даний Порядок є розпорядчим документом, який визначає організаційні та процедурні засади діяльності Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія ДФС) та порядок її взаємодії зі структурними підрозділами ДФС та комісіями головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі - комісії регіонального рівня).

Згідно із п.п.6-9 Порядку №523 комісіями регіонального рівня здійснюється:

розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії);

розгляд наданої Комісією ДФС інформації по платниках з ознаками ризиковості в день її надходження, внесення таких платників податку до переліку ризикових платників податків, а в разі прийняття відповідного рішення - виключення платників податку з переліку ризикових платників податків.

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117.

До протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС "Податковий блок". Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктами 1.1 - 1.5 Критеріїв вноситься відповідальними особами, яких включено до складу комісій регіонального рівня. Відповідно до алгоритму дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 3*), відповідальна особа (член комісії регіонального рівня) формує облікову картку в електронному вигляді у формі згідно з додатком 4* до Порядку.

Відповідно до п. 1 Порядку роботи комісій №117 цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов`язки її членів.

Положеннями п.3 Порядку роботи комісій №117 визначено, що комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин чинним законодавством було передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, в тому числі здійснення моніторингу податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

При цьому, варто зазначити, що функції щодо податкового контролю здійснюються контролюючими органами також у формі проведення засідання комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС стосовно розгляду питання щодо встановлення ризиковості платника податків та внесення за результатами такого розгляду інформації щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків до АІС "Податковий блок".

Платники податків можуть бути віднесені до переліку ризикових платників податків на підставі протокольно прийнятих рішень комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, при цьому, включення платника податків до переліку ризикових платників податків тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Таким чином, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі №826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі № 818/398/15.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в своїй постанові від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, зазначивши, що внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності товариства критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд звертає увагу, що підстави для неврахування правових позицій Верховного Суду судом не встановлені, а сторонами не повідомлені.

Відтак, доводи відповідача, що контролюючий орган збирає та використовує податкову інформацію для виконання своїх повноважень та функцій що покладені на нього податковим законодавством та іншими нормативними актами, є обґрунтованими.

Зважаючи на наведене вище, суд вважає, що оскаржуване рішення, яке оформлене протоколом №164 від 31.07.2019 року стосовно відповідності Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку є проміжним рішенням контролюючого органу, безпосередньо не породжує для позивача негативних наслідків, оскільки є лише відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу, яка сама по собі не порушує прав платника і за своєю суттю є лише підставою для можливого вчинення у майбутньому додаткових заходів стосовно перевірки господарських операцій платника податків під час здійснення реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Згідно частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої та другої статі 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно частин першої - третьої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" до Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Українська борошномельна компанія" (вул. Головна, 16, с. Байраки, Герцаївський район, Чернівецька область, 60540, ).

Відповідач - Головне управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, 200-А, м. Чернівці, Чернівецька область, 58013, ).

Суддя В.О. Григораш