Справа № 240/9371/19
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/9371/19 Головуючий у 1-й інстанції: Лавренчук Ольга Володимирівна

Суддя-доповідач: Мацький Є.М.

05 березня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мацького Є.М.

суддів: Залімського І. Г. Сушка О.О.

за участю:

секретаря судового засідання: Шпикуляк Ю.В.,

представника апелянта: Філімончука Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року (рішення прийнято у м. Житомирі, дату складання повного тексту рішення та час його прийняття не зазначено) у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправною відмову, скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

1. У липні 2019 року ДП "Житомирський бронетанковий завод" звернулось до суду з позовом у якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність ДФС України у неприйнятті рішення про розстрочення грошового зобов`язання чи відмови у наданні розстрочення у строк, передбачений законодавством України за заявами ДП Житомирський бронетанковий завод до Головного управління ДФС у Житомирській області (заява щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємства за 9 місяців 2019 року в сумі 5 889 338,14 гривень та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 5 596 938,00 гривень строк сплати якої ще не настав з періодами сплати рівними частинами, строком на 1 місяць з 03 та 28 грудня 2018 року;

- визнати протиправною відмову ДФС України у прийнятті рішення про надання розстрочення за заявою ДП Житомирський бронетанковий завод, викладених в листі ДФС України від 12.12.2018 №38615/7/99-99-17-04-17;

- скасувати податкове повідомлення - рішення (Форма Ш) від 04 лютого 2019 року №.

2. У обґрунтування позову зазначило, що у липні 2018 року ДП Житомирський бронетанковий завод виконувались роботи з ремонту військової техніки за державним контрактом. Умови фінансування та надання гарантій для ДП Житомирський бронетанковий завод визначені окремою Постановою КМУ від 14.07.2016 №428 та передбачали проведення розрахунків за державним контрактом упродовж 36 місяців з дати отримання кредиту. При цьому, до моменту здачі робіт розрахунки проводились авансовими платежами в межах нарахованих відсотків, після виконання та здачі робіт - рівними частками в межах нарахованих відсотків та погашення тіла кредиту згідно графіку, визначеного умовами кредитного договору. Остаточний термін розрахунків згідно умов державного контракту - лютий 2019 року. До зазначеної дати підприємство мало спрямовувати всі отримані від Міністерства оборони України кошти на погашення кредитних зобов`язань.

2.1. Враховуючи неспроможність здійснити оплату податкових зобов`язань за період за 9 місяців 2018 року в сумі 5 889 338,14 гривень та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 5 596 938.00 гривень, з сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, з метою не допущення загрози виникнення та накопичення податкового боргу, в порядку передбаченому ст.100 Податкового кодексу України та Порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків (надалі по тексту - Порядок), 13.11.2018 на адресу Головного управління ДФС у Житомирській області направлено належним чином оформлену заяву щодо надання розстрочення грошового зобов`язання, з документами визначеними в п.3 підрозділу 1 Розділу 3 Порядку.

2.2. 15.11.2018 на адресу ГУ ДФС в Житомирській області подано лист вих.№09/3264 щодо надання розстрочки податкових зобов`язань за 9 місяців 2018 року в сумі 5 889 338,14 гривень та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 5 596 938,00 гривень, в якому повторно зазначено обставини, що свідчили про наявність загрози виникнення та накопичення податкового боргу.

2.3. 05.12.2018 Головним управлінням ДФС в Житомирській області направлено лист №09/3683 щодо надання розстрочки податкових зобов`язань, яким повідомлено, що відповідно до платіжних доручень №4474 та 4475 від 03.12.2018 оплата першої частини розстроченого податкового зобов`язання з податку на прибуток на загальну суму 5743138,07 гривень проведена та надано відповідні копії підтверджуючих документів. Зазначено обставини, що свідчили про наявність загрози виникнення та накопичення податкового боргу та гарантовано оплату другої частини податкових зобов`язань згідно графіку розстрочення податкових зобов`язань.

2.4. 20.12.2018 ДП Житомирський бронетанковий завод отримано відповідь з Головного управління ДФС у Житомирській області №11561/6/06-30-17, в якій зазначено, що у ДФС України відсутні підстави для надання розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток на запропонованих платником умовах.

2.5. Вказує, що на підставі відмови у наданні розстрочення грошового зобов`язання Головним управлінням ДФС у Житомирській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на прибуток, складено Акт від 21.12.2018 №11555/06-30-51-12 та винесено оскаржуване податкове повідомлення - рішення від 04.02.2019 №. Вважаючи відмову у розстроченні протиправною, а податкове повідомлення - рішення безпідставним, позивач звернувся до суду.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

3. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року у задоволені позову відмовлено.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ДОВОДІВ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

4. Скаржник, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити.

4.1. Скаржник апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що відмова у наданні розстрочення відповідачем №1 направлена ДП «Житомирський бронетанковий завод» лише 18.12.2018, тобто з порушенням визначених строків Порядком на 4 календарні дні і тому твердження суду першої інстанції, що відповідь надано у визначені положеннями Порядку строків, є помилковими.

4.2. Вказав, що суд першої інстанції необґрунтовано зазначив, що факт сплати Державним підприємством "Житомирський бронетанковий завод" грошових зобов`язань до отримання рішення ДФС України про відмову у розстроченні платежу за результатом їх розгляду, позбавляє суд об`єктивної можливості ефективно захистити права позивача, шляхом визнання протиправною відмови у наданні розстрочки платежу та, що у даному випадку ефективний спосіб захисту порушеного права позивача мав би місце за умови несплати грошових зобов`язань, оскільки несплата податкових зобов`язань при наявності коштів є неприпустимим, також такі дії призвели б до нарахування іншого виду неустойки та збільшило б фінансове навантаження на Підприємство. В даному випадку судом першої інстанції встановлені порушення відповідачами чинного законодавства України, але не відновлено порушені права позивача, що є порушенням норм КАС України.

4.3. Зазначив, що оскільки судом першої інстанції відмова відповідачів у наданні розстрочки за поданими заявами ДП «Житомирський бронетанковий завод» визнана помилковою, то відсутні законні підстави для винесення оскаржуваного Податкового повідомлення-рішення.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

5. Судом встановлено, що у липні 2018 року ДП Житомирський бронетанковий завод виконувались роботи з ремонту військової техніки за Державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням на виконання Програми підвищення обороноздатності та безпеки держава Україна, затвердженої Постановою Кабінетом Міністрів України від 06.07.2016 №418-10, під державні гарантії Міністерства фінансів України. Умови фінансування та надання гарантій для ДП Житомирський бронетанковий завод визначені окремою Постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2016 №428 та передбачали проведення розрахунків за Державним контрактом упродовж 36 місяців з дати отримання кредиту. При цьому, до моменту здачі робіт розрахунки проводились авансовими платежами в межах нарахованих відсотків, після виконання та здачі робіт - рівними частками в межах нарахованих відсотків та погашення тіла кредиту згідно графіку, визначеного умовами кредитного договору. Остаточний термін розрахунків згідно умов державного контракту - лютий 2019 року. До зазначеної дати підприємство мало спрямовувати всі отримані від Міністерства оборони України кошти на погашення кредитних зобов`язань.

6. У зв`язку з неможливістю здійснити оплату податкових зобов`язань у період за 9 місяців 2018 року в сумі 5 889 338,14 гривень та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 5 596 938.00 гривень, з сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, з метою недопущення загрози виникнення та накопичення податкового боргу, часткової зупинки фінансово-господарської діяльності ДП Житомирський бронетанковий завод, зриву виконання Державного оборонного замовлення, в порядку передбаченому ст.100 Податкового кодексу України та Порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань, Державне підприємство "Житомирський бронетанковий завод" (далі - ДП "Житомирський бронетанковий завод", Підприємство) подало до Головного управління ДФС у Житомирській області:

- заяву від 13.11.2018 щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з авансових внесків з податку на прибуток у сумі 5596938,00 грн, строк сплати якої ще не настав, на строк 1 місяць з періодом сплати: 03 грудня 2018 року в сумі 2798469,00 грн, 28 грудня 2018 року в сумі 2798469,00 грн згідно з пунктом 9 розділу І переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу і доказів існування таких обставин (а.с. 29);

- заяву від 13.11.2018 щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток у сумі 5889338,14 грн, строк сплати якої ще не настав, на строк 1 місяць з періодом сплати: 03 грудня 2018 року в сумі 2944669,07грн, 28 грудня 2018 року в сумі 2944669,07 грн згідно з пунктом 9 розділу І переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу і доказів існування таких обставин (а.с. 175).

7. Листом №09/3264 від 15.11.2018 "Щодо надання розстрочки" ДП "Житомирський бронетанковий завод" повідомлено Головне управління ДФС у Житомирській області, що необхідність надання розстрочки виникла в зв`язку з тим, що в липні 2018 року підприємством виконані роботи за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням під державні гарантії Міністерства фінансів України. Умови фінансування та надання гарантії для ДП ЖБТЗ були визначені окремою Постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2016 року №428 та передбачали проведення розрахунків за державним контрактом протягом не менше 36 місяців з дати отримання кредиту. При цьому, до моменту здачі робіт розрахунки проводились авансовими платежами в межах нарахованих відсотків, після здачі робіт - рівними частинами в межах нарахованих відсотків та погашення тіла кредиту згідно графіку. Остаточний термін проведення розрахунків згідно умов державного контракту - лютий 2018 року. До зазначеної дати підприємство має спрямовувати всі отримані кошти на погашення кредитних зобов`язань. Таким чином, на даний час підприємство не має коштів для сплати податкових зобов`язань, а дебіторська заборгованість за державним контрактом станом на 13 листопада 2018 року складає майже 294,0 млн. грн. Отримання режиму розстрочення дозволить ДП ЖБТЗ виконати взяті на себе договірні зобов`язання перед державою за іншими договорами в межах державного оборонного замовлення, які виконуються без попереднього авансування за рахунок власних обігових коштів, та своєчасно сплатити розстрочені податкові зобов`язання в подальшому (а.с. 36).

8. ДП "Житомирський бронетанковий завод" листом №09/3683 від 05.12.2018 повторно звернулось до Головного управління ДФС в Житомирській області з проханням розглянути можливість надання розстрочки. Вказує, що "03.12.2018 платіжними дорученнями №4474 та №4475 здійснило оплату першої частки розстроченого податкового зобов`язання з податку на прибуток в сумі 2944669,07 грн. та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 2798469,00 грн. відповідно, як це було передбачено графіком погашення розстроченого грошового зобов`язання. 04.12.2018 на адресу ДП ЖБТЗ поштою надійшла податкова вимога від 26.11.2018 №199736-51 про сплату податкового боргу з податку на прибуток в сумі 11 486 276,14 грн. В зв`язку із ситуацією, що склалася, повторно повідомляємо, що неспроможність підприємства сплатити податкове зобов`язання виникла із-за надання послуг з ремонту бронетанкової техніки згідно державного контракту. В свою чергу, ДП ЖБТЗ гарантує оплату другої частини податкових зобов`язань згідно графіку розстрочення податкових зобов`язань." (а.с. 37-38).

9. Листом №11561/6/06-30-17-05 від 18.12.2018 Головне управління ДФС у Житомирській області повідомило підприємство про наступне: "надані вами документи надіслані до розгляду до ДФС України. ДФС України листом від 12.12.2018 №38615/7/99-99-17-04-17 повідомила наступне. Підставою для розстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань ( податкового боргу) та/або збільшення надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків. Однак, наданий платником пакет не містить одного з обов`язкових документів - переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин. При цьому у документах містяться окремі відомості, що є підґрунтям для негативної оцінки потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки" (а.с. 58-59).

10. З матеріалів справи вбачається, що лист №11561/6/06-30-17-05 від 18.12.2018 отримано підприємством 20.12.2018.

11. У лютому 2019 року ДП "Житомирський бронетанковий завод" звернулось з інформаційними запитами до Головного управління ДФС у Житомирській області та ДФС України з проханням надати копію листа ДФС України №38615/7/99-99-17-04-17 від 12.12.2018 (а.с. 52, 53).

12. Встановлено, що 01.03.2019 підприємство отримало від ДФС України копію листа ДФС України №38615/7/99-99-17-04-17 від 12.12.2018 (а.с. 54, 55-57).

13. У листі №38615/7/99-99-17-04-17 від 12.12.2018 вказано: наданий платником пакет не містить одного з обов`язкових документів переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин. При цьому у документах містяться окремі відомості, що є підґрунтям для негативної оцінки потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки. Так, згідно з наданою платником бухгалтерською звітністю (баланс, форма № 1) станом на 13.11.2018 по підприємству обліковуються короткострокові кредити банків у сумі 243,2 млн грн, сума яких збільшилася з початку року на 104,7 млн. грн., або на 75,5 відс., а також поточна кредиторська заборгованість у сумі 205,1 млн грн, яка теж має тенденцію до збільшення (з початку року збільшилась на 83,1 млн. грн., або на 68,1 відсотка). Відповідно до наданої заявником інформації остаточний термін проведення фінансування за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням - лютий 2019 року (що виходить за межі запропонованих термінів сплати розстрочки), а до цього часу всі кошти підприємства мають спрямовуватися на погашення кредитних зобов`язань.Крім того, дебіторська заборгованість з початку року зросла на 258,2 млн грн, або у 2,2 раза (з 218,6 млн. грн до 476,8 млн. грн), що свідчить про значне уповільнення темпів розрахунків дебіторів. Основну суму прогнозних доходів заявник передбачає отримати за державним контрактом, який на сьогодні ще не укладено, а також за іншим державним контрактом, розрахунки за яким залежать від повноти фінансування, і тому не можуть вважатися надійним джерелом погашення розстрочення. Відповідно до пункту 1.5 Порядку період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю. Отже, запропонований платником графік розстрочення зі строками сплати 03.12 та 28.12 не відповідає зазначеному положенню. Крім того, запропонований період розстрочення (один календарний місяць) підпадає під визначення та процедуру відстрочення, яке оформлюється виключно з підстави виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). Необхідно при цьому зазначити, що грошове зобов`язання, стосовно якого порушено питання розстрочення, 03.12.2018 частково сплачене у сумі 5 743,1 тис. гривень. Враховуючи зазначене вище, у ДФС відсутні підстави для надання ДП Житомирський бронетанковий завод розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток на запропонованих платником умовах. При цьому платник має право скористатися положеннями пункту 100.9 статті 100 Кодексу щодо розстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) на період, що виходить за межі поточного бюджетного року. Для цього платник має повторно звернутися до Головного управління ДФС у Житомирській області з уточненою заявою та відповідним пакетом документів." (а.с. 55-57).

14. Вважаючи таку відмову протиправною, а права та інтереси ДП "Житомирський бронетанковий завод" порушеними, позивач звернувся до суду.

ІІІ. ДОВОДИ СТОРІН

15. Скаржник зазначив, що згідно з нормами п.3.1 Положення до заяви надано економічне обґрунтування, яке складається з: переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин - довідка №01-09/3108 від 13.11.2018, Лист №09/3264 від 15.11.2018 та №09/3683 від 05.12.2018 (додатково); аналізу фінансового стану-баланс станом на 13.11.2018, звіт про фінансові результати за січень-листопад 2018, таблиця №1, таблиця №2, таблиця №4, таблиця №5, таблиця №6; графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум - графік погашення розстрочення грошового зобов`язання ДП Житомирський бронетанковий завод; розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення - розрахунок прогнозованих доходів на період дії розстрочення ДП Житомирський бронетанковий завод. Також для повного висвітлення обставин, що перешкоджають своєчасній сплаті податків, позивачем під час подачі заяви від 13.11.2018, також надано відповідачу №1 інші документи (копії містяться в матеріалах судової справи). На виконання п.100.11 ПК України, ДП Житомирський бронетанковий завод надано майно в податкову заставу (Лист №09/3263 від 15.11.2018). Враховуючи, протиправні дії контролюючого органу під час винесення оскаржуваного (визнання незаконними дії) рішення, а також норми п.3.2 Положення №574, в частині прийняття рішень (надання розстрочення або відмова), оскаржуване Податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, оскільки винесено на підставі протиправної відмови про надання розстрочення.

15.1. Також вказав, що у випадку законності дій відповідача, ДП Житомирський бронетанковий завод мав би можливість укладення Договору про розстрочення податкових зобов`язань та уникнення винесення оскаржуваного податкового рішення-повідомлення. Вказує, що обставини та порядок, щодо виникнення податкових зобов`язань (підписання актів приймання-передачі виконаних робіт, між ДП Житомирський бронетанковий завод та Міністерством оборони України) та отримання фінансування зазначені в листах позивача №09/3264 від 15.11.2018 та №09/3683 від 05.12.2018 (копії містяться в матеріалах судової справи). ДП Житомирський бронетанковий завод здано виконані роботи по ремонту військової техніки у вересні - жовтні місяці 2018 року, передано калькуляційно-розрахункові матеріали до військового представництва Міністерства оборони України, для перевірки. В подальшому після отримання висновків, документи на оплату передані до Міністра оборони України на затвердження і лише після того надані до банку, для отримання коштів. Кошти за передані роботи отримані лише в грудні місяці 2018 року, після чого сплачено відповідні бюджетні зобов`язання. На виконання положень п.3.1 Положення позивачем до заяви надано економічне обґрунтування про обставини, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин - довідка №01-09/3108 від 13.11.2018, лист №09/3264 від 15.11.2018 та №09/3683 від 05.12.2018 (додатково).

16. Згідно зі ст. 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

16.1. Судом встановлено, що відповідно до постанови КМУ від 06.03.2019 року №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" функції та повноваження Державної фіскальної служби України, що припиняється, покладено на Державну податкову службу України.

16.2. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" №537 від 19.06.2019 року утворено юридичну особу публічного права Головне управління ДПС у Житомирській області, яка є правонаступником Головного управління ДФС у Житомирській області.

16.3. Таким чином, наявні підстави для заміни відповідача - Головне управління ДФС у Житомирській області, його правонаступником - Головним управління ДПС у Житомирській області, та відповідача - Державної фіскальної служби України, його правонаступником - Державною податковою службою України.

17. Головне управління ДПС у Житомирській області зазначило, що проведена камеральна перевірка щодо своєчасності сплати сум узгоджених грошових зобов`язань згідно податкової декларації з податку на прибуток за 3 квартали 2018 року від 09.11.2018 № , відповідно до якої позивачем самостійно задекларовано грошове зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 11 486 276,14 грн. Граничний термін сплати даного зобов`язання спливав 19 листопада 2018 року, на підставі даних інтегрованої картки платника податків встановлено, що в порушення вимог Податкового кодексу України ДП Житомирський бронетанковий завод несвоєчасно сплачено узгоджену суму податкового зобов`язання з податку на прибуток у загальній сумі 11 486 276,14 грн. із затримкою до 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання. Вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято правомірно.

17.1. Державна податкова служба України вказує, що наданий для надання розстрочки податкових зобов`язань позивачем пакет документів не містить переліку обставин, що свідчать про наявність загрози зриву виконання державного оборонного замовлення та виникнення або накопичення податкового боргу, доказів існування таких обставин. При цьому у документах містяться окремі відомості, що є підґрунтям для негативної оцінки потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки. Так, згідно з наданою платником бухгалтерської звітності (баланс, форма №1) станом на 13.11.2018 по підприємству обліковуються короткострокові кредити банків у сумі 243,2 млн. грн, сума яких збільшилася з початку року на 104,7 млн. грн або на 75,5 відс., а також поточна кредиторська заборгованість у сумі 205,1 млн.грн, яка теж має тенденцію до збільшення (з початку року збільшилась на 83,1 млн.грн або на 68,1 відсотка). Відповідно до наданої заявником інформації, остаточний термін проведення фінансування за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням - лютий 2019 року (що виходить за межі запропонованих термінів сплати розстрочки), а до цього часу всі кошти підприємства мають спрямовуватися на погашення кредитних зобов`язань. Крім того, дебіторська заборгованість з початку року зросла на 258,2 млн. грн або у 2,2 рази (з 218,6 млн.грн до 476,8 млн.грн), що свідчить про значне уповільнення темпів розрахунків дебіторів. Основну суму прогнозних доходів позивач передбачав отримати за державним контрактом, який на дату розгляду його заяви ще не укладено, а також за іншим державним контрактом, розрахунки за яким залежить від повноти фінансування, і тому не можуть вважатися надійним джерелом погашення розстрочення. Відповідно до пункту 1.5 Порядку період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю. Отже, запропонований платником графік розстрочення зі строками сплати 03.12 та 28.12 не відповідає зазначеному положенню. Крім того, запропонований період розстрочення (один календарний місяць) припадає під визначення та процедуру відстрочення, яке оформлюється виключно з підстави виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). Разом з тим, зазначає, що графік погашення розстроченого зобов`язання (03.12. та 28.12), самостійно визначеного 09.11.2018, вже порушував термін його сплати, передбачений п. 57.1 ст.57 Кодексу. Вважає відмову у розстроченні правомірною.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

18. Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

19. Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України (далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та Порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затверджений Наказом Міністерства доходів і зборів України № 574 від 10.10.2013 (далі - Порядок №574).

20. Згідно пп. 20.1.29 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право приймати рішення про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу, а також про списання безнадійного податкового боргу у порядку, передбаченому законодавством.

21. Приписами п. 100.1 ст. 100 ПК України визначено, що розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

22. Пунктом 100.2 ст. 100 ПК України передбачено, що платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

23. Згідно з п. 100.4 ст. 100 ПК України підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

24. Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п. 100.13 ст. 100 ПК України).

25. Відповідно до статті 100 глави 9 розділу II Податкового кодексу України розроблено Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, який затверджено Наказом Міністерство доходів і зборів України, від 10.10.2013, №574 "Про затвердження Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків" (далі - Порядок №574).

26. Пунктом 2.1. Порядку №574 передбачено, що розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) можуть надавати в межах повноважень за кожним окремим випадком:

- Міністерство доходів і зборів України - без обмежень суми;

- головні управління Міндоходів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві, Севастополі та Міжрегіональне головне управління Міндоходів - Центральний офіс з обслуговування великих платників - на суму не більше 3 млн. гривень;

- державні податкові інспекції, спеціалізовані державні податкові інспекції - на суму не більше 300 тис. гривень.

27. Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 pоку №160 утворено ДФС, як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України, реорганізувавши Міністерство доходів і зборів шляхом перетворення.

28. Відповідно до п. 1 Положення про ДФС України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 р. №236, Державна фіскальна служба України (ДФС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску.

29. За змістом п.3.1 Порядку №574 для розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобов`язання (податкового боргу) з письмовою заявою (додаток 1) в якій зазначаються суми податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), пені, сплату яких платник податків просить розстрочити (відстрочити), а також строк розстрочення (відстрочення) та періоди сплати. При цьому окремо зазначаються суми, строк сплати яких ще не настав, а також строк сплати яких вже минув.

30. До заяви додається економічне обґрунтування, яке складається з: переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин; аналізу фінансового стану; графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум; розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

31. Підставою для розстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, перелік яких визначено постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 "Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин", а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

V. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

32. Що стосується позовної вимоги про визнання протиправної бездіяльності ДФС України щодо неприйняття рішення про розстрочення грошових зобов`язань чи відмови у наданні розстрочення у строк, передбачений законодавством України за заявами Підприємства, то колегія суддів зазначає таке.

33. Як вбачається з матеріалів справи, ДП "Житомирський бронетанковий завод" подало до Головного управління ДФС у Житомирській області:

- заяву від 13.11.2018 щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з авансових внесків з податку на прибуток у сумі 5596938,00 грн, строк сплати якої ще не настав, на строк 1 місяць з періодом сплати: 03 грудня 2018 року в сумі 2798469,00 грн, 28 грудня 2018 року в сумі 2798469,00 грн згідно з пунктом 9 розділу І переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу і доказів існування таких обставин (а.с. 29);

- заяву від 13.11.2018 щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток у сумі 5889338,14 грн, строк сплати якої ще не настав, на строк 1 місяць з періодом сплати: 03 грудня 2018 року в сумі 2944669,07грн, 28 грудня 2018 року в сумі 2944669,07 грн згідно з пунктом 9 розділу І переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу і доказів існування таких обставин (а.с. 175).

34. Відповідачами не заперечується той факт, що письмові заяви про розстрочення грошового зобов`язання, з якими зверталось Підприємство, відповідає формі, визначеній у Додатку 1 Порядку №574.

35. Також відповідачем не заперечується, що до заяв про розстрочення грошового зобов`язання ДП "Житомирський бронетанковий завод" додало:

- довідку №01-09/3108 від 13.11.2018 "Про зобов`язання, що виникають в місяці, в якому передбачається розстрочення" (а.с. 30);

- лист №09/3263 від 15.11.2018 "Щодо надання майна в податкову заставу";

- аналіз фінансових результатів (таблиця 2);

- динаміка обсягів виробництва та реалізації підприємства (таблиця 1);

- зміни майбутнього стану підприємства (таблиця 4);

- характеристика основних засобів (таблиця 5);

- характеристика оборотних засобів (таблиця 6);

- характеристика дебіторської заборгованості і зобов`язань (таблиця 7);

- звіт про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за січень-листопад 2018 року;

- баланс (звіт про фінансовий стан) на 13 листопада 2018 року;

- графік погашення розстроченого грошового зобов`язання ДП Житомирський бронетанковий завод;

- розрахунок прогнозованих доходів на період дії розстрочення ДП Житомирський бронетанковий завод.

36. Додатково позивачем направлено лист №09/3683 від 05.12.2018.

37. Пунктом 3.2 Порядку №574 визначено, що у разі якщо рішення про розстрочення (відстрочення) приймається органом доходів і зборів вищого рівня, орган доходів і зборів за місцем обліку платника податків або за місцем обліку його грошових зобов`язань (податкового боргу) протягом 10 календарних днів розглядає заяву платника, здійснює аналіз його фінансового стану та формує відповідний висновок про можливість надання розстрочення (відстрочення), який разом з копіями документів, доданих платником до заяви, надсилає на адресу органу доходів і зборів вищого рівня. У такому самому порядку здійснюється розгляд заяви платника податків у випадку, якщо рішення приймається Міністерством доходів і зборів України. При цьому Міністерством доходів і зборів України рішення приймається протягом 10 календарних днів.

38. Згідно пункту 3.2 Розділу III Порядку за результатами розгляду керівник (заступник керівника) органу доходів і зборів протягом 30 календарних днів з дати подання заяви:

- приймає рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), яке оформляється на бланку відповідного органу доходів і зборів (додаток 2);

- відмовляє платнику в розстроченні (відстроченні) у письмовій формі за відсутності підстав, наведених у пункті 3.1 цього розділу, та при недотриманні обов`язкових вимог, визначених цим Порядком.

39. Зазначений в п. 3.2 Порядку № 574 перелік є вичерпним і не підлягає широкому тлумаченню. При цьому, виключно рішення про розстрочення грошових зобов`язань має відповідати формі, визначеній в Додатку 2 до Порядку №574. Окремої обов`язкової форми для рішення про відмову в розстроченні грошових зобов`язань Порядком №574 не передбачено, з урахуванням чого таке рішення приймається контролюючим органом в довільній формі.

40. Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, що датою прийняття рішення про відмову у наданні розстрочки є 12.12.2018, так як сам по собі лист не є рішенням суб`єкта владних повноважень в контексті КАС України, а тому посилання скаржника у апеляційній скарзі на порушення відповідачем строків прийняття такого рішення та неврахування це судом першої інстанції є підставним.

41. Що стосується позовної вимоги про визнання протиправною відмови ДФС України у наданні розстрочки, то колегія суддів зазначає таке.

42. З листа ДФС України №38615/7/99-99-17-04-17 від 12.12.2018 вбачається, що підставою для відмови у розстроченні слугувало:

- наданий платником пакет не містить одного з обов`язкових документів - переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин;

- остаточний термін проведення фінансування за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням - лютий 2019 року (що виходить за межі запропонованих термінів сплати розстрочки), а до цього часу всі кошти підприємства мають спрямовуватися на погашення кредитних зобов`язань;

- відповідно до пункту 1.5 Порядку період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю. Отже, запропонований платником графік розстрочення зі строками сплати 03.12 та 28.12 не відповідає зазначеному положенню;

- у документах містяться окремі відомості, що є підґрунтям для негативної оцінки потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки;

- основну суму прогнозних доходів заявник передбачає отримати за державним контрактом, який на сьогодні ще не укладено, а також за іншим державним контрактом, розрахунки за яким залежать від повноти фінансування, і тому не можуть вважатися надійним джерелом погашення розстрочення.

43. Щодо відсутності у наданому підприємством пакеті документів переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин, колегія суддів зазначає таке.

44. Згідно п. 2.1 Статуту Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" "підприємство утворено з метою одержання прибутку шляхом виконання державного контракту і державного замовлення з виготовлення, ремонту і модернізації озброєння військової та іншої техніки" (а.с. 114).

45. Судом встановлено, що заяви ДП "Житомирський бронетанковий завод" від 13 листопада 2018 року про надання розстрочення грошового зобов`язання подані згідно пункту 9 розділу І Переліку №1235.

46. Відповідно до п. 9 розділу І Переліку №1235 до обставин, що є підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника, відноситься виконання заявником державного оборонного замовлення.

47. Дана норма має примітку: обставини підтверджуються шляхом подання заявником належним чином засвідчених копій документів, передбачених законодавством.

48. Листом №09/3264 від 15.11.2019 підтверджується, що підставою для звернення з заявами про розстрочення сплати грошових зобов`язань, стала необхідність виконання робіт за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням на виконання Програми підвищення обороноздатності та безпеки держави Україна, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 06.07.2016 року №418-10, під державні гарантії Міністерства фінансів України (а.с. 35).

49. Як зазначено у листі №09/3264 від 15.11.2019, що адресований Головному управління ДФС у Житомирській області, про обґрунтування необхідності надати розстрочки, умови фінансування та надання гарантії для ДП ЖБТЗ визначені окремою Постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2016 №428 (ДСК) та передбачали проведення розрахунків за державним контрактом протягом не менше 36 місяців з дати отримання кредиту. При цьому, до моменту здачі робіт розрахунки проводились авансовими платежами в межах нарахованих відсотків, після здачі робіт - рівними частинами в межах нарахованих відсотків та погашення тіла кредиту згідно графіку.

50. До заяв про розстрочення від 13.11.2018 підприємство надано лист, яким повідомило (вих. №09/15-3265 від 15.11.2018), що державні контракти на виконання робіт за державними оборонними замовленням, на підставі яких розраховані прогнозні доходи на період розстрочки, мають гриф обмеження доступу та підпадають під дію Закону України "Про державну таємницю". У зв`язку із викладеним, надати копії вище зазначених контрактів можливо лише із дотриманням вимог режиму секретності (а.с. 34).

51. Таким чином, апелянтом обґрунтовано, з посиланням на специфіку та особливості діяльності підприємства, повідомлено причину неможливості надання копій документів на підтвердження обставини, що є підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника.

52. Щодо відмови у наданні розстрочки з посиланням на невідповідність графіку розстрочення зі строками сплати 03.12 та 28.12 пункту 1.5 Порядку, колегія суддів зазначає таке.

53. Відповідно до п. 1.5 Порядку №574 період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю або іншому строку за згодою сторін, який зафіксовано у договорі про розстрочення (відстрочення).

54. У заявах від 13.11.2018 про розстрочення грошових зобов`язань заявник просить розстрочити такі зобов`язання, строк сплати яких ще не настав, на строк 1 місяць з періодами сплати: 03 грудня 2018 року, 28 грудня 2018 року (а.с. 29, 175).

55. Отже, період сплати становить один календарний місяць, як передбачено п. 1.5 Порядку №574, та визначено дві дати в межах цього календарного строку, в які заявник зобов`язується сплатити суми грошового зобов`язання.

56. З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про дотримання позивачем вимог п. 1.5 Порядку №574.

57. Пунктом 3.2 Порядку №574 встановлено, що за результатами розгляду керівник (заступник керівника) органу доходів і зборів протягом 30 календарних днів з дати подання заяви відмовляє платнику в розстроченні (відстроченні) у письмовій формі за відсутності підстав, наведених у пункті 3.1 цього розділу, та при недотриманні обов`язкових вимог, визначених цим Порядком.

58. Пунктом 3.1 Порядку №574 визначено, що підставою для розстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, перелік яких визначено постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 "Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин", а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

59. Відповідно до норм п. 3.1 Порядку №574, до заяви додається економічне обґрунтування, яке складається з: переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин; аналізу фінансового стану; графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум; розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

60. Таким чином, відмова у розстроченні грошового зобов`язання можлива у випадку:

- ненадання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, перелік яких визначено постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 "Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин";

- ненадання економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

61. Державна фіскальна служба України у відмові у наданні розстрочення грошових зобов`язань підприємству вказує, що у документах містяться окремі відомості, що є підґрунтям для негативної оцінки потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки. На обґрунтування такої підстави відмови зазначено, що згідно з наданою платником бухгалтерською звітністю (баланс, форма №1) станом на 13.11.2018 по підприємству обліковуються короткострокові кредити банків у сумі 243,2 млн. грн, сума яких збільшилася з початку року на 104,7 млн. грн, або на 75,5%, а також поточна кредиторська заборгованість у сумі 205,1 млн. грн., яка теж має тенденцію до збільшення (з початку року збільшилась на 83,1 млн. грн., або на 68,1 відсотка); дебіторська заборгованість з початку року зросла на 258,2 млн грн, або у 2,2 рази (з 218,6 млн. грн. до 476,8 млн. грн.), що свідчить про значне уповільнення темпів розрахунків дебіторів.

62. Отже, на думку колегії суддів, платником податків надано достатні докази існування обставин, що свідчать про наявність загрози накопичення податкового боргу, однак ДФС України проігнорувало наявність такої загрози у підприємства.

63. Щодо потенційної спроможності заявника виконувати графік розстрочки, колегія суддів зазначає наступне.

64. У листі ДФС України №38615/7/99-99-17-04-17 від 12.12.2018 вказано, що грошове зобов`язання, стосовно якого порушено питання розстрочення, 03.12.2018 частково сплачено у сумі 5743,1 тис. грн (а.с. 57).

65. До матеріалів адміністративної справи долучено копії платіжних доручень від 03.12.2018: №4474 про погашення розстроченої суми податку на прибуток в сумі 2944669,07 грн., №4474 про погашення розстроченої суми авансових внесків з податку на прибуток в сумі 2798469,00 грн. (а.с. 48,49).

66. Таким чином, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що ДФС України 12 грудня 2018 року знала про сплачені позивачем кошти у сумі і у строк, вказаний у заявах про розстрочення грошових зобов`язань, однак з невідомих причин відповідач не взяв до уваги добровільну сплату таких коштів платником податку та дійшов помилкового висновку щодо неспроможності заявника виконувати графіки розстрочки.

67. Відповідно до норм п. 3.1 Порядку №574 до заяви додається економічне обґрунтування, яке складається також з розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

68. Державна фіскальна служба України у листі від 12.12.2018 вказує, що відповідно до наданої заявником інформації остаточний термін проведення фінансування за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням - лютий 2019 року (що виходить за межі запропонованих термінів сплати розстрочки), а до цього часу всі кошти підприємства мають спрямовуватися на погашення кредитних зобов`язань.

69. Однак, фінансування за державним контрактом на виконання робіт за державним оборонним замовленням, яке буде здійснено у лютому 2019 року, не зазначено позивачем в якості обґрунтування можливість погашення грошових зобов`язань, оскільки до заяв про розстрочення грошових зобов`язань від 13.11.2018 підприємством додано розрахунок прогнозних доходів на період дії розстрочки в якому вказано, що за період дії розстрочки підприємство очікує отримати доходи від реалізації готової продукції, виконання робіт, надання послуг на загальну суму 716115,0 тис.грн., в тому числі:

- за державним контрактом, укладення якого планується до 30.11.2018 в сумі 578022,0 тис. грн.;

- за державним контрактом від 04.06.2018 в сумі 5060,0 тис. грн;

- за державним контрактом від 22.12.2017 в сумі 131633,0 тис. грн;

- від надання послуг з ремонту запчастин до бронетанкової техніки для військових частин МОУ в сумі 1230,0 тис.;

- від реалізації послуг готельно-ресторанного комплексу в сумі 90,0 тис.грн.;

- від реалізації товарів народного споживання населенню в сумі 80,0 тис.грн.;

- дохід у вигляді відсотків на залишок коштів на поточних рахунках в сумі 107,0 тис.грн. (а.с. 31).

70. Щодо твердження ДФС України про те, що основну суму прогнозних доходів заявник передбачає отримати за державним контрактом, який на сьогодні ще не укладено, а також за іншим державним контрактом, розрахунки за яким залежать від повноти фінансування, і тому не можуть вважатися надійним джерелом погашення розстрочення, колегія суддів зазначає таке.

71. Правовою нормою, яка регулює підстави прийняття рішення про надання розстрочення визначено, що заявник повинен надати розрахунки прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

72. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що підприємством правильно внесено до переліку прогнозованих доходів, дохід від укладення державного контракту до 30.11.2018, оскільки поняття "прогнозних" охоплює поняття "запланованих". Подано заяви податковому органу про розстрочення грошових зобов`язань платника податку від 13.11.2018, з терміном погашення розстроченого грошового зобов`язання - 03.12.2019 та 28.12.2018.

73. Отже, оскільки апелянт відобразив у переліку прогнозних доходів, дохід від укладення державного контракту до 30.11.2018, то висновки ДФС України щодо відсутності надійності джерела погашення розстрочення за рахунок вказаного контракту є передчасними.

74. Згідно з п. 100.11 ПК України розстрочення, відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу надається окремо за кожним податком і збором.

75. Якщо сума грошового зобов`язання чи податкового боргу, заявлена до розстрочення, відстрочення, становить 1 мільйон гривень і більше, розстрочення, відстрочення надається лише за умови:

- передачі у податкову заставу майна платника податків, балансова вартість якого дорівнює або перевищує заявлену до розстрочення, відстрочення суму грошового зобов`язання, - у разі розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань;

- перебування у податковій заставі майна платника податків, балансова вартість якого дорівнює або перевищує заявлену до розстрочення, відстрочення суму податкового боргу, - у разі розстрочення, відстрочення податкового боргу.

76. На виконання зазначеної норми Державним підприємством "Житомирський бронетанковий завод" до заяв про розстрочення грошового зобов`язання запропоновано в якості податкової застави залишки запасів, що знаходяться на балансі підприємства на загальну суму 11819850,00 грн. , що підтверджується листом №09/3263 від 15.11.2018 (а.с. 32).

77. Отже, вимоги п. 100.11 ст. 100 ПК України апелянтом дотримано.

78. Разом з тим, про прийняте рішення про відмову у наданні розстрочення поінформовано заявника листом Головного управління ДФС у Житомирській області від 18.12.2018 №11561/6/06-30-17-05 (отримано підприємством 20.12.2018), а копію листа-відмови ДФС України отримано підприємством 01.03.2019 разом із супровідним від 25.02.2019 №8948/6-99-99-17-04-15 (а.с. 54).

79. Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що підстави для відмови у розстроченні грошових зобов`язань підприємства в сумі 11486276,14 грн, які вказані ДФС України у листі від 12.12.2018 №38615/7/99-99-17-04-17, спростовані матеріалами адміністративної справи.

80. Колегія суддів зауважує, що верховенство права, як основоположний принцип адміністративного судочинства, визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.

81. Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

82. Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

83. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

84. Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

85. Аналогічний правовий висновок висловлено у постанові Великої Палати Верховного суду від 12 лютого 2019 року у справі №826/7380/15.

86. Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскільки позивач сплатив грошові зобов`язання, які просив розстрочити, до отримання рішення ДФС України про відмову у розстроченні, то такий спосіб захисту як визнання протиправною відмову у наданні розстрочки на сплату відповідного платежу не призведе до поновлення порушеного права позивача, виходячи з наступного.

87. Дана позиція суду першої інстанції є необгрунтованою, оскільки несплата податкових зобов`язань при наявності коштів є неприпустимим і такі дії призвели б до нарахування апелянту іншого виду неустойки та збільшило б фінансове навантаження на апелянта.

88. Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції встановлені порушення з боку відповідачів чинного законодавства України, але при цьому не було відновлено порушені права апелянта.

90. Що стосується правомірності винесення податкового повідомлення-рішення № від 04.02.2019, то колегія суддів зазначає таке.

91. З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням ДФС у Житомирській області 21.12.2019 проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на прибуток (щодо своєчасності сплати) Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод", за результатами якої складено акт перевірки №11555/06-30-51-12 від 21.12.2018, у якому зафіксовано порушення термінів сплати узгоджених грошових зобов`язань з податку на прибуток протягом строків, визначених п. 57.1 ст. 57 ПК України: узгоджені грошові зобов`язання з податку на прибуток: граничний термін сплати-19.11.2018: дата сплати - 03.12.2018, сума сплати - 5743138,07 грн, кількість днів затримки - 14; дата сплати 17.12.2018 сума 5743138,07 грн, кількість днів затримки - 28 (а.с. 20).

92. ДП "Житомирський бронетанковий завод" подало заперечення до акта камеральної перевірки (а.с. 23).

93. Листом від 31.01.2019 Головне управління ДФС у Житомирській області повідомило підприємство, що висновки, зроблені в акті перевірки залишено без змін (а.с. 25-26).

94. На підставі висновків акту перевірки №11555/06-30-51-12 від 21.12.2018 Головне управління ДФС у Житомирській області прийняло податкове повідомлення - рішення № від 04.02.2019, яким за затримку на 28 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 11 486 276,14 грн. зобов`язано ДП "Житомирський бронетанковий завод" сплатити штраф у розмірі 10% у сумі 1 148 627,62 грн (а.с. 21).

95. За результатом розгляду скарги підприємства, ДФС України направило рішення від 18.04.2019 №18312/6/99-99-11-06-01-25, згідно якого податкове повідомлення-рішення № від 04.02.2019 залишено без змін, а скаргу без задоволення (а.с. 27-28).

96. Судом встановлено, що підприємство подало до податкового органу податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за три квартали 2018 року, в якому позивачем визначено суму податку на прибуток - 7223073 грн. та суму авансового внеску при сплаті дивідендів 5596938 грн. (а.с. 132-133).

97. Приписами п. 54.1.ст. 54 ПК України визначено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

98. Пунктом 100.2 статті 100 ПК України визначено, що платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

99. Згідно п. 57.1 ст. 57 ПК України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

100. Колегією суддів встановлено, що термін сплати узгоджених грошових зобов`язань згідно поданої підприємством податкової декларації з податку на прибуток підприємства за три квартали 2018 року дійсно сплив 19.11.2018.

101. Проте ДП "Житомирський бронетанковий завод" здійснив сплату податку на прибуток 3.12.2018 року в розмірі 2944669,07 грн., 2798469 грн. та 17.12.2018 року на суму 5743138,07 грн.

102. Відповідно до п.100.1 ст.100 ПК України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки НБУ, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

103. Відповідно до п.3.9. Порядку на розстрочені( відстрочені) грошові зобов`язання ( податковий борг) пеня та штрафи не нараховуються з дати укладання ( підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання( податкового боргу).

104. Тобто у випадку дотримання відповідачами норм чинного законодавства щодо надання апелянту розстрочки ( відстрочки) сплати податкового боргу були б відсутні підстави для винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

105. В зв`язку з тим, що колегією суддів встановлено, що відмова відповідачів у наданні розстрочення по поданим заявам апелянтом була незаконною, а тому прийняте податкове повідомлення- рішення № від 4.02.2019 року є протиправним і підлягає скасуванню.

106. Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

107. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

108. З врахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачі діяли без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

VІ. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ.

109. Згідно зі ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

110. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

111. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

112. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

113. Зазначеним вимогам закону судове рішення не відповідає.

114. Переглянувши судове рішення в межах апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, Апеляційний Суд дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції допустив неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які є підставою для скасування судового рішення, а тому апеляційну скаргу ДП " Житомирський бронетанковий завод" слід задовольнити повністю, рішення суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

VІІ. СУДОВІ ВИТРАТИ

115. Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

116. Відповідно до платіжного доручення № 2227 від 30 травня 2019 року апелянтом сплачено судовий збір в сумі 23052 грн за подання позову та відповідно до платіжного доручення № 190 від 22 січня 2020 року сплачено судовий збір в сумі 31607,11 грн за подання апеляційної скарги, а усього 54659,11 грн.

117. Проте колегією суддів встановлено, що сума судового збору, яка підлягає стягненню з відповідачів становить 52 678,52 грн.

118. Так, відповідно до п.п.1 п.3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

119. Відповідно до п.п.1 п.3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

120. Відповідно до Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

121. Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачено, що у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня встановлено у розмірі 1921 грн.

122. Згідно із ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду встановлено на рівні 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

123. Із матеріалів справи вбачається, що адміністративний позов, який подано юридичною особою у 2019 році, містить дві вимоги немайнового характеру та вимогу майнового характеру на суму 1148627,62 грн.

124. Таким чином, розмір судового збору, який має бути сплачено позивачем, становить:

- за подання позову немайнового характеру - 3842,00 грн (1921 х 2), за апеляційну скаргу - 5763,00 грн (3842 х 150%) , усього 9605,00 грн.

- за подання позову майнового характеру - 17229,41 грн (1148627,62 х 1,5%), за апеляційну скаргу - 25844,11 грн (17229,41 х 150%), усього 43073,53 грн.

125. З огляду на викладене та зважаючи на те, що суд прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, то до стягнення на користь ДП "Житомирський бронетанковий завод" належить сплачений судовий збір в розмірі 52 678,52 грн, у тому числі 9605,00 грн (за дві немайнові вимоги) за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України, 43 073,53 грн (за майнові вимоги) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" задовольнити повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Державної податкової служби України у неприйнятті рішення про розстрочення грошового зобов`язання чи відмови у наданні розстрочення у строк, передбачений законодавством України за заявами ДП Житомирський бронетанковий завод до Головного управління ДФС у Житомирській області (заява щодо надання розстрочення грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємства за 9 місяців 2019 року в сумі 5 889 338,14 гривень та авансових внесків з податку на прибуток в сумі 5 596 938,00 гривень строк сплати якої ще не настав з періодами сплати рівними частинами, строком на 1 місяць з 03 та 28 грудня 2018 року.

Визнати протиправною відмову Державної податкової служби України у прийнятті рішення про надання розстрочення за заявою ДП Житомирський бронетанковий завод, викладених в листі ДФС України від 12.12.2018 №38615/7/99-99-17-04-17.

Скасувати податкове повідомлення - рішення (Форма Ш) від 04 лютого 2019 року №.

Стягнути з Головного управління ДПС у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати зі сплати судового збору в сумі 43 073,53 грн.

Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати зі сплати судового збору 9605,00 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 06 березня 2020 року.

Головуючий Мацький Є.М.

Судді Залімський І. Г. Сушко О.О.