Справа № 160/833/20
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 березня 2020 року Справа № 160/833/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання "Солонянська середня загальноосвітня школа № 1 І-ІІІ ступенів - центр позашкільної освіти" (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування,
21.01.2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, в якій просить:
В обґрунтування позову зазначено, що за результатом проведеної позапланової перевірки Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» - центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки позивачем були виявлені порушення вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, про що складено відповідний акт. Відповідачем не усунуто порушень, які були виявлені під час проведеної перевірки, у зв`язку з чим, посилаючись на норми чинного законодавства Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.01.2020 року відкрито провадження в цій адміністративній справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; відстрочено Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк, з дати отримання копії даної ухвали, для подачі відзиву на позовну заяву.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області №451 від 16.12.2019 року затверджено перелік закладів для проведення позапланових перевірок.
На підставі вищезазначеного наказу, в період з 17.12.2019 року по 23.12.2019 року, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області.
У ході наведеної перевірки позивачем виявлено ряд порушень в сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, такі як:
- система протипожежного захисту знаходиться в непрацездатному стані;
- не всі приміщення будівлі обладнані системою протипожежного захисту;
- не створений наказ про призначення особи відповідальної за експлуатацію установки; оперативного (чергового) персоналу для контролю за працездатним станом установки; Відсутній експлуатаційний журнал;
- не організовано підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту організаціями, які мають відповідну ліцензію; Відсутній технічний регламент із 1 перевіряння та технічного обслуговування кожного виду системи протипожежного захисту згідно Додатку А.11.2.1;
- на об`єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів (димових, теплових, ручних, тощо), який повинен становити не менше 10% від загальної кількості їх в системі протипожежного захисту змонтованої на об`єкті;
- у приміщенні де розташоване приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення;
- сигнал від системи пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження;
- для кожного приміщення об`єкта не розроблено та не затверджено керівником об`єкта інструкції про заходи пожежної безпеки;
- не всі сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей. Евакуаційне освітлення передбачається у прохідних приміщеннях, коридорах, холах, вестибюлях, на сходах, у фізкультурно-спортивних і актових залах, роздягальнях, кухнях. Світлові покажчики «Вихід» повинні бути приєднані до мережі евакуаційного або аварійного освітлення. Найменша освітленість повинна бути 0,5 лк на підлозі приміщення;
- не проведено розрахунок та не позначено на вхідних дверях до приміщення (складу, котельної, електрощитової та інших технічних приміщень), а також у межах приміщень та ззовні категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою, а також клас зони за НПАОП 40.1-1.32-01 Категорія за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами.;
- не всі посадові особи та працівники пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки;
- не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5- 74:2013 п. 6.2.3;
- допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах: незаповнені отвори в протипожежній перешкоді, яка відокремлює приміщення (складські, технічні приміщення), а також огороджувальні конструкції не відповідають вимогам встановленим до протипожежних перегородок 1-го типу (канали, шахти (ніш) для прокладання комунікацій);
- допускається розміщення дітей 1-х класів вище 2-го поверху будівлі;
- ширина коридорів на поверхах, де знаходяться навчальні приміщення, не відповідає встановленим вимогам, яку слід приймати не менше 2,2 м. Ширина інших коридорів повинна бути не менше 1,4 м.;
- 3 групи приміщень, розташованих у підвальному або цокольному поверсі будинків шкіл, не передбачено не менше двох евакуаційних виходів безпосередньо назовні. Ці групи приміщень допускається з`єднувати з першим поверхом через окремі сходи типу С1 до рівня першого поверху, з влаштуванням на рівні підвального поверху протипожежного тамбур-шлюзу з підпором повітря у разі пожежі. Огороджувальні конструкції цих сході повинні відповідати вимогам встановленим до протипожежний перегородок 1-го типу;
- в цокольному поверсі з приміщення №009 згідно технічного паспорту не передбачено 2-й евакуаційний вихід. Відстань від найвіддаленішої точки підлоги до зазначеного виходу перевищує 25 м;
- висота та ширина у просвіті евакуаційного виходу дверей, які ведуть з цокольного поверху не відповідає діючим вимогам законодавства. Висота у просвіті повинна бути не менше ніж-2,0 м, а ширина 0,8 м;
- електросвітильники не виконано закритого виконання в приміщенні електрощитової;
- не надано сертифікати відповідності та протоколи випробувань лабораторії (з мокрими печатками) про визначення відповідності вимогам пожежної безпеки на оздоблювальні матеріали підлоги коридорів, холів, фойє будівлі Для покриттів підлог коридорів, холів, фойє допускається застосовувати будівельні матеріали В2,РП2,Д2,Т2;
- допущено захаращення холу, коридору, фойє меблями обладнанням та різними матеріалами;
- не обладнано двері сходових кліток пристроям для самозачинення та утіленнями в притулах, а також двері сходових кліток повинні бути суцільними або з армованим склом;
- ширина сходових маршів не відповідає вимогам будівельних норм, яка повинна бути не менше 1,2 м;
- ширина сходових площадок не відповідає вимогам будівельних норм, яка повинна бути не менше ширини маршу сходів;
- ширина зовнішніх дверей не відповідає вимогам будівельних норм, яка повинна бути не менше ширини маршу;
- допущено улаштування у сходовій клітині обладнання. Евакуаційна сходова клітина (актового залу);
- площа вікон у зовнішніх стінах сходових кліток типу СК1 не відповідає вимогам будівельних норм, яка повинна бути не менше ніж 1,2 квадратні м. Такі вікна слід передбачати на кожному поверсі будинку;
- допущено в евакуаційних виходах на підлозі пороги заввишки більш 0,05 м. Двері, які ведуть зі сходових кліток назовні та поріг на сходовій площадці;
- не забезпечено ширину шляху евакуації (коридору) з урахуванням відкривання дверей у коридор з двох боків;
- допущено встановлення приладів опалення які розташовані в сходовій клітині та які виступають за площину стіни на висоті до 2,2 м;
- дерев`яні конструкції сценічної коробки необроблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (Актовий зал);
- відсутній 2-й евакуаційний вихід з кабінету предметів художньо-естетичного циклу, який розташований на 2-му поверсі;
- сходові клітки повинні мати вихід назовні на прилеглу до будинку територію безпосередньо або через вестибюль (фойє, хол) першого (основного) поверху. При цьому, вестибюль (фойє, хол), не відокремлено від суміжних приміщень протипожежними перегородками 1-го типу із заповненням прорізів протипожежними дверима ЕІ 30;
- будівлю не забезпечено адресним вказівником (назві, вулиці, номер будинку), встановивши його на фасаді будівлі або іншому видному місці та таким чином щоб він був освітлений в темний час доби;
- у шафах . пожежних кран-комплектів відсутні крани діаметром 25 мм виконаного та укомплектованого відповідно до ДСТУ 4401-1;
- клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинку через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди не забезпечено не меншим, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності);
- не здійснено перевірку технічного стану вогнезахисного покриву (просочення) дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) з складанням акту;
- допущено вихід на горище через коридор що суперечить діючим вимогам законодавства;
- з метою забезпечення безпечного евакуювання та надання інформації щодо правил поведінки в умовах обмеженої видимості або повної темряви (аварійного відключення освітлення) при загрозі виникнення надзвичайної ситуації (пожежі, аварії, стихійного лиха, катастрофи, загрози здійснення терористичного акту тощо) системи евакуаційні фотолюмінісцентні не розроблені для будівлі відповідно до ДСТУ 7313:2013. Плани евакуації та позначення шляхів евакуації не виконано на основі фотолюмінісцентних матеріалів. Плани евакуації повинні бути поверховими (загальними) та секційними. Розроблені плани евакуації узгоджуються із органами державного пожежного нагляду і затверджуються керівником організації;
- не надано акти схованих електромонтажних робіт;
- один із виходів на горище виконано через протипожежні двері 2-го типу, але над встановленими дверима залишився незаповнений проріз що може призвести до розповсюдження вогню
- для працівників охорони (сторожі, вахтери тощо) не розроблено інструкцію, що визначає їхні обов`язки щодо контролю за дотриманням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій у разі виявлення пожежі, спрацювання СПЗ, а також визначає, кого з посадових осіб мають викликати в нічний час у випадку виникнення пожежі;
- у кожному приміщенні закладу та установи не розміщена табличка, на якій указано прізвище відповідального за пожежну безпеку, номер телефону найближчого пожежно-рятувального підрозділу, а також інструкція з пожежної безпеки;
- експлуатаційний та протипожежний режим роботи установок (систем) вентиляції не визначений відповідними інструкціями. У цих інструкціях мають бути передбачені заходи пожежної безпеки, строки очищення повітроводів, фільтрів вогнезатримувальних клапанів та іншого обладнання, а також визначений порядок дії обслуговувального персоналу на випадок виникнення пожежі або аварії;
- керівник закладу не забезпечив своєчасне технічне обслуговування, справний стан і постійну готовність до використання систем зовнішнього протипожежного водопостачання, які перебувають на балансі, відповідно до пункту 2 розділу V Правил пожежної безпеки;
- допущено керівництвом проведення культурно-масових заходів з непрацюючими системами протипожежного захисту (далі - СПЗ). Керівник установи перед початком культурно-масових заходів наказом призначає відповідальних осіб за пожежну безпеку, які повинні ретельно перевірити всі приміщення, евакуаційні шляхи і виходи на відповідність їх вимогам пожежної безпеки, а також для переконатися у наявності і справному стані СПЗ. Усі виявлені недоліки мають бути усунені до початку культурно-масового заходу;
- дах захаращений сторонніми предметами;
- двері горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів повинні утримуватися зачиненими. На дверях слід вказувати місце зберігання ключів. Вікна горищ, технічних поверхів, підвалів повинні бути засклені.
- не надано документи стосовно опорядження стін та стель приміщень. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель виконано з матеріалів, пожежна небезпека яких не нижча ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області;
- не забезпечено працівників об`єкта засобами індивідуального захисту. Обсяги забезпечення засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, визначаються суб`єктом господарювання за погодженням з територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій;
- посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів я і питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку;
- не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії;
- не створено на об`єкті матеріальний і резерв для запобігання та ліквідації і наслідків надзвичайних ситуацій;
- не проведено об`єктові тренування навчання з питань цивільного захисту;
- не розроблено та не затверджено план реагування на надзвичайні ситуації щодо дій персоналу суб`єкта господарювання у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій;
- евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано.
На підставі виявлених порушень Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області складено акт №84 від 23.12.2019 року.
Вказаний акт позапланової перевірки вручений уповноваженій посадовій особі відповідача 23.12.2019, що підтверджується особистим підписом в самому акті перевірки.
Зауваження або заперечення до акту перевірки з боку директора Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» - центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області відсутні. Крім цього, в даному акті також відсутні пояснення відповідача щодо допущених порушень.
Враховуючи виявлені порушення, позивач вважає, що подальша експлуатація об`єкта, а саме: Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» - центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області із зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із такого.
Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон №877-V).
Відповідно до ст. 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052 (далі - Положення№1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Пунктом 3 Положення №1052 визначено основні завдання ДСНС України, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено підстави для здійснення позапланових заходів.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Згідно зі статтями 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та планових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій, неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Виходячи з викладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування, що є підставою для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єктів у разі недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Суд звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а отже, воно є оціночним.
Разом з цим, на переконання суду, зазначені порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.
Суд також виходить з того, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкта є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 2 ст. 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.
Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України визначено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Так, під час розгляду справи судом встановлено, що виявлені перевіркою порушення не усунуті, що підтверджується висновками акту від 23.12.2019 року №84, копія якого міститься в матеріалах справи.
Таким чином, враховуючи те, що на час розгляду справи порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки відповідачем не усунуто, суд вважає обґрунтованим твердження позивача про існування обставин, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому позовна заява підлягає задоволенню.
Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з ч. ч. 1 та 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до приписів ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З огляду на викладене, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» - центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.01.2020 Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що на день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду позивачем не сплачено, останній підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь Державного бюджету України у сумі 2101 грн.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти Солонянського навчально-виховного об`єднання «Солонянська середня загальноосвітня школа №1 І-ІІІ ступенів» - центр позашкільної освіти» (опорний заклад) Солонянської селищної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування - задовольнити повністю.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 2101 (дві тисячі сто одна) грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський