Справа № 200/2463/20-а
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2020-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви

та відкриття провадження в адміністративній справі

10 березня 2020 р. Справа №200/2463/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кравченко Т.О., вирішуючи питання про наявність підстав для прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

04 березня 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Державної міграційної служби України в Донецькій області в особі Олександрівського районного сектору Головного управління Державної міграційної служби України в Донецькій області (далі - відповідач, ГУ ДМС України в Донецькій області), надісланий на адресу суду 29 лютого 2020 року, в якому позивач просила:

- визнати протиправними дії/бездіяльність ГУ ДМС України в Донецькій області в особі Олександрівського районного сектору ГУ ДМС України в Донецькій області щодо не оформлення паспорту громадянина України у зв`язку зі зміною прізвища з « ОСОБА_1 » на «ОСОБА_1» у формі паспортної книжечки зразка 1994 року відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ;

- зобов`язати ГУ ДМС України в Донецькій області в особі Олександрівського районного сектору ГУ ДМС України в Донецькій області оформити та видати бланк паспорту на нове прізвище « ОСОБА_1 у формі паспортної книжечки з проставленою відміткою про місце проживання без використання цифрового ідентифікатора особи та автоматизованої обробки персональних даних.

Як підставу позову ОСОБА_1 вказує те, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу змінила прізвище та звернулася до відповідача з заявою про оформлення і видачу паспорта громадянина України у формі паспортної книжечки зразка 1994 року відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ, без використання цифрового ідентифікатора особи та автоматизованої обробки персональних даних, проте відповідач відмовив у задоволенні її заяви.

Щодо звільнення від сплати судового збору.

ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 5 ст. 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674).

Позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 3674, а особа, яка її подала, в силу приписів ч. 1 ст. 2 цього Закону є платником судового збору.

Докази належності позивача до суб`єктів, яким ст. 5 Закону № 3674 встановлені пільги щодо сплати судового збору, суду не надані.

Ч. 1 ст. 4 Закону № 3674 визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 7 пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674).

Ст. 7 Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-ІХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено, що станом на 1 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 2 102 грн.

Отже, судовий збір за подання цього позову становить 2 102 грн х 0,4 = 840,80 грн.

Судовий збір позивачем не сплачений.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону № 3674 суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас, наведені правові норми дають підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин.

При цьому, в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Суд, що вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги), встановивши за результатом розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря несення судових витрат та дійшовши висновку про необхідність реалізації такого права, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою відповідного суду.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення або зменшення розміру є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Аналізуючи норми ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону № 3476, Верховний Суд дійшов висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є відповідний майновий стан заявника при одночасному дотриманні умов, визначених у ч. 1 ст. 8 Закону № 3674.

Поряд з цим, сама лише наявність умов, визначених цією статтею, не є безумовною підставою для звільнення заявника від сплати судового збору, у разі, якщо він не підтвердить належними та допустимими доказами своє скрутне матеріальне становище, яке не дозволяє йому сплатити судовий збір, або якщо його сплата призведе до погіршення майнового стану сторони.

Відповідний правовий висновок Верховного Суду наведений у постанові від 04 вересня 2019 року у справі № 0840/4075/18.

Позивач зазначає, що за своїм майновим станом не спроможна сплатити судовий збір, оскільки вона не працює, здійснюючи догляд за новонародженою дитиною; її чоловік є особою з інвалідністю ІІІ групи; неможливість оформити паспорт перешкоджає працевлаштуванню позивача.

Проаналізувавши надані позивачем докази, зокрема, довідку про її доходи від 24 лютого 2020 року № 01-05-65, суд приходить до висновку, що сплата судового в розмірі 840,80 грн при щомісячному доході в 860,00 грн становитиме для позивача надмірний майновий тягар.

За цих обставин з метою доступу позивача до правосуддя суд вважає за необхідне відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, а у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

За наслідками з`ясування питань, визначених ч. 1 ст. 171 КАС України, встановлено, що позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 КАС України; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства і подано з дотриманням правил підсудності; підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені КАС України, відсутні.

Щодо форми адміністративного судочинства, за якою розглядатиметься справа.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

П. 21 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що типові адміністративні справи - адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги.

Справа № 200/2463/20-а відповідає ознакам типової, наведеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у зразковій справі № 806/3265/17, а саме:

а) позивач - фізична особа, якій територіальним органом ДМС України відмовлено у видачі паспорту у формі книжечки, у відповідності до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ;

б) відповідач - територіальні органи ДМС України;

в) предмет спору - вимоги щодо неправомірної відмови відповідача у видачі паспорта громадянина України у формі книжечки у зв`язку з ненаданням особою згоди на обробку персональних даних та зобов`язання відповідача видати позивачеві паспорт у формі книжечки, у відповідності до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.

Висновки Великої Палати Верховного Суду у цій зразковій справі належить застосовувати в адміністративних справах щодо звернення осіб до суду з позовом до територіальних органів ДМС України з вимогами видати паспорт громадянина України у формі книжечки, у зв`язку з ненаданням особою згоди на обробку персональних даних, відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.

Отже, в силу приписів п. 8 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу ця справа є справою незначної складності.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 257 КАС України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Беручи до уваги клопотання позивача про розгляд справи за її участю, на підставі ч. 5 ст. 262 КАС України справа розглядатиметься в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 2, 9, 12, 171, 133, 241, 248, 256, 257, 258, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалила:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі № 200/2463/20-а за позовом ОСОБА_1 (серія номер паспорта громадянина України: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної міграційної служби України в Донецькій області (ідентифікаційний код: 37841728, місцезнаходження: 87515, Донецька обл., м. Маріуполь, вул. Митрополитська, буд. 20) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

2. У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

3. Відстрочити позивачу сплату судового збору за подання цього позову до Донецького окружного адміністративного суду в сумі 840,80 грн - до ухвалення судового рішення у справі.

4. Клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні за її участі - задовольнити.

5 Розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

6. Справа розглядатиметься Донецьким окружним адміністративним судом у складі судді Кравченко Т.О. одноособово.

7. Призначити судове засідання на 09 квітня 2020 року об 11 годині 00 хвилин в приміщенні суду за адресою: 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 1, про що повідомити учасників справи.

8. Учасникам справи:

- з`явитися особисто/забезпечити явку представника в судове засідання;

- надати документи, що підтверджують повноваження представника відповідно до ст. 59 КАС України;

- надати документ, що посвідчує особу/особу представника (для огляду);

- надати оригінали всіх документів, копії яких приєднані до позовної заяви, відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення (для огляду).

9. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів учасникам справи. Відзив має бути складений та поданий з дотриманням правил, встановлених ст. 162 КАС України.

10. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів учасникам справи. Відповідь на відзив має бути складена і подана з дотриманням правил, встановлених ст. 163, ч. ч. 2-4 ст. 162 КАС України.

11. Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечення та документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечення і доданих до нього доказів учасникам справи. Заперечення має бути складено та подано з дотриманням правил, встановлених ст. 164, ч. ч. 2-4 ст. 162 КАС України.

12. Повідомити відповідача, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову, а також про те, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

13. Повідомити відповідача - суб`єкта владних повноважень, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин на підставі ст. 149 КАС України суд може застосувати до відповідної особи заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

14. Повідомити учасників справи, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформленні відповідно до вимог ст. 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього своїм підписом із зазначення дати такого засвідчення.

15. Повідомити учасників справи, що у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, на підставі ст. 149 КАС України суд може застосувати до відповідної особи заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

16. Повідомити учасників справи, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених КАС України.

17. Повідомити учасників справи про наявність у суді технічної можливості забезпечити участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції відповідно до ст. 195 КАС України.

18. Роз`яснити учасникам справи, що сторони мають процесуальні права і обов`язки, визначені у ст. ст. 44, 47 КАС України.

19. Повідомити учасників справи, що інформацію по справі вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://adm.dn.court.gov.ua/sud0570.

20. Копію ухвали направити учасникам справи, а відповідачу - також копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів.

21. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

22. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Кравченко