Справа № 753/23252/19
Суддя: Сирбул О. Ф.
Дата ухвалення: 2020-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/17/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2020 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Сирбул О.Ф., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського 1-го батальойону 3-ї роти Управління патрульної поліції м.Києва Різника Владислава Миколайовича про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 16.12.2019 року адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського 1-го батальойону 3-ї роти УПП м.Києва Різника В.М. про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишено без руху із встановленням позивачу п`ятиденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення виявлених недоліків.

Судом копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 16.12.2019року була направлена 20.12.2019 року на адресу місця проживання позивача вказану ним у позовній заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Законодавець не покладає на суд обов`язку повторного направлення ухвали про залишення позовної заяви без руху в разі повернення листа з такою ухвалою у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Водночас строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, яка подала позовну заяву, вжити заходів для отримання відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом цього строку.

Також, згідно позиції Верховного Суду, у випадку якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, в ч. 1 ст. 131 КАС України зазначено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

До суду від позивача ОСОБА_1 інформації стосовно зміни місця проживання не надходило.

Частиною першою статті 44 КАС України встановлений обов`язок учасників судового процесу та їхніх представників добросовісно користуватися процесуальними правами.

В свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством, для надання позивачу копії ухвали суду про залишення адміністративної позовної заяви без руху.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Приймаючи до уваги наведене, приписи пунктів 3 та 4 ч. 1 ст. 127, ч. 1 ст. 131 КАС України, а також ту обставину, що позивач не повідомляв суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), необхідно вважати, що копія ухвали судді Дарницького районного суду м. Києва від 16.12.2019 року про залишення адміністративної позовної заяви без руху вручена ОСОБА_1 належним чином.

Станом на 26.02.2020 року до Дарницького районного суду м. Києва від позивача не надходили докази виконання ухвали судді від 16.12.2019 року, як і клопотання про продовження строку.

Наслідки не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом визначені п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, за вимогами якої - позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 та 6 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 169, 294,295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського 1-го батальойону 3-ї роти Управління патрульної поліції м.Києва Різника Владислава Миколайовича про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - вважати не поданою і повернути позивачеві з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: