Справа № 340/716/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 березня 2020 року справа № 340/716/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С. розглянувши матеріали справи

за позовом: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, вул. Соборна,7а, м. Кропивницький,25009

до відповідача: Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), вул. Дворцова,6/7, м. Кропивницький,25006

про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу, прийняту старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 20.01.2020 року ВП №56702717 щодо накладення штрафу в розмірі 10200 грн.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина восьма статті 160 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI.

Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017р. № 2147-VIII внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", що набрали чинності 15.12.2017р. Відповідно до цих змін Пенсійний фонд України та його органи з 15.12.2017р. виключені з передбаченого статтею 5 Закону переліку осіб, що звільнені від сплати судового збору.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно приписами Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Підпунктом 1.1 пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, в редакції від 03.10.2017р. № 2147-VIII визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відтак, позивачу за подання позовної заяви слід сплатити 2102 грн. судового збору.

В даному випадку, позивачем доказів сплати судового збору взагалі не надано.

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Кіровоградського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.kr.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву ( у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця), може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатись про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна дізнатись про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення виконавчих дій.

Так, позивач, звертаючись до суду, просить скасувати постанову про накладення штрафу від 20.01.2020 року ВП №56702717, яку, як зазначено позивачем, отримано 22.01.2020 року, отже строк для оскарження до 02.02.2020 року.

Разом з позовною заявою, Головним управлінням подано клопотання про поновлення строку для звернення до суду.

Обґрунтовуючи пропуск строку звернення, управління посилається на відсутність бюджетних асигнувань на сплату судового збору.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Частиною1 статті 123 КАС України передбачено - у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Поважними, за змістом даної статті визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Також, необхідно зазначити, що строки впливають на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків. Строки - засіб впорядкування суспільних відносин, без якого неможливо уявити діяльність публічної адміністрації, нормативного акту, якою б юридичною силою він не був наділений.

Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовної діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

З огляду на вищевикладене, позивачем не надано належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, а відтак підстави вказані у заяві визнаються судом неповажними.

Таким чином, з метою захисту прав позивача, вважаю за необхідне надати позивачу строк з метою подання ним заяви про поновлення строку звернення до суду, вказавши інші поважні підстави поновлення строку з обов`язковим надання доказів на підтвердження своїх доводів.

Отже, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Згідно з приписами ч.2 ст. 161 КАС України, суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

В порушення вказаної норми, позивачем до суду не надано доказів надіслання на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску;

- доказів сплати судового збору;

- доказів надіслання на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску

- доказів сплати судового збору;

- доказів надіслання на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко