Справа № 540/916/19
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2020-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/916/19
Головуючий в 1 інстанції: Василяка Д.К.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

при секретарі Пальоній І.М.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 , його адвоката Гончаренко Антона Юрійовича, представника апелянта Якуби Світлани Володимирівни та свідка ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (далі ГУНП) про визнання протиправним та скасування наказу №208 від 18 березня 2019 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в ході службового розслідування дисциплінарною комісією не перевірялись відомості, що зазначені у доповідній записці про результати перевірки службової діяльності відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП, яка складена начальником УОАЗОР ГУНП Кутасовим Р.М. та т.в.о. начальника УПД ГУНП Шинкарьовим В.В., і яка стала підставою для проведення службового розслідування. Також, під час проведення розслідування дисциплінарною комісією не було долучено документи, на яких ґрунтуються висновки, викладені у доповідній записці та не було взято до уваги письмові пояснення ОСОБА_1 та не спростовано їх. Оскаржуваним наказом відповідача порушено право позивача на просування по службі та на справедливе і неупереджене проведення службового розслідування.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року позов було задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ГУНП подало апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення суду першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволені позовних вимог.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається та сторонами не заперечується, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ України з листопада 2015 року та з грудня 2017 року працював на посаді заступника начальника управління начальника ВОДГР УПД ГУНП в Херсонській області.

На підставі наказу ГУНП в Херсонській області від 17 січня 2019 року № 53 «Про призначення службового розслідування», відповідно до ст.14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, п.4 розділу ХІ (Прикінцеві та перехідні положення) Закону України «Про Національну Поліцію», комісією у складі: голови комісії т.в.о. начальника УПД ГУНП майора поліції Шинкарьова В.В., членів комісії начальника ВПЗ ГУНП підполковника поліції Якуби С.В., заступника начальна управління начальника відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП підполковника поліції Валяєва В.В. за фактом виявлених порушень службової діяльності відділу організації діяльності груп реагування УПД та організуючої ролі заступника начальника управління начальника ВОДГР УПД капітана поліції ОСОБА_1 проведено службове розслідування.

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що заступник начальника управління начальник ВОДГР УПД ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 систематично не виконує свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За результатами службового розслідування комісія дійшла висновку, що наявними матеріалами службового розслідування підтверджується факт порушення службової дисципліни заступником начальника управління - начальник ВОДГР УПД ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , а саме: вимог пп.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», пп.1. ст.1, пп.2, 4 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 № 2337-УІІІ, п. 1. розділу IV Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 13 червня 2016 № 503, що виразилось у непрофесійному виконанні своїх функціональних (посадових) обов`язків, незабезпеченні належного контролю за дотриманням працівниками С(Г)РПП ТВП обліково-реєстраційної дисципліни, що у свою чергу негативно відобразилося на стані оперативного реагування груп реагування патрульної поліції, результатах їх службової діяльності, у зв`язку з чим заступника начальника управління - начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_1 необхідно попередити про неповну службову відповідність.

Наказом ГУНП від 18 березня 2019 року № 208 начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП в Херсонській області капітана поліції Новацького Олександра Сергійовича попереджено про неповну службову відповідальність.

Винесення вказаного наказу і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Вирішуючи справу та задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не довів існування підстав для притягнення позивача до відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції (далі Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.1. ст.1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п.1, 2, 4 ч. 3. ст. 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Відповідно до п.2, 4 ч.1 ст.3 Статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до вимог статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Відповідно до ч.4 ст.15 Дисциплінарного статуту забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування.

На підставі наказу ГУНП в Херсонській області від 17 січня 2019 року № 53 «Про призначення службового розслідування», відповідно до ст.14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, п.4 розділу ХІ (Прикінцеві та перехідні положення) Закону України «Про Національну Поліцію», комісією у складі: голови комісії т.в.о. начальника УПД ГУНП майора поліції Шинкарьова В.В., членів комісії начальника ВПЗ ГУНП підполковника поліції Якуби С.В., заступника начальна управління начальника відділу дільничних офіцерів поліції УПД ГУНП підполковника поліції Валяєва В.В. за фактом виявлених порушень службової діяльності відділу організації діяльності груп реагування УПД та організуючої ролі заступника начальника управління начальника ВОДГР УПД капітана поліції ОСОБА_1 проведено службове розслідування.

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що заступник начальника управління начальник ВОДГР УПД ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 систематично не виконує свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

При цьому колегія суддів не приймає до уваги посилання позивача на порушення його прав включенням до складу комісії його безпосереднього керівника - т.в.о. начальника УПД ГУНП майора поліції Шинкарьова В.В., оскільки вимоги Дисциплінарного статуту не містять жодних застережень щодо прийняття участі в розслідуванні осіб, які є керівниками порушника, а жодних відомостей щодо наявності зацікавленості у ОСОБА_3 у наслідках розслідування суду надано не було.

За результатами службового розслідування комісія дійшла висновку про наявність факту порушення службової дисципліни заступником начальника управління - начальник ВОДГР УПД ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , а саме: вимог пп.1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1. ст.1, пп. 2,4 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 № 2337-УІІІ, п. 1. розділу IV Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 13 червня 2016 № 503, що виразилось у непрофесійному виконанні своїх функціональних (посадових) обов`язків, незабезпеченні належного контролю за дотриманням працівниками С(Г)РПП ТВП обліково-реєстраційної дисципліни, що у свою чергу негативно відобразилося на стані оперативного реагування груп реагування патрульної поліції, результатах їх службової діяльності.

Вказаний висновок службового розслідування від 01 березня 2019 року затверджено начальником ГУНП генералом поліції третього рангу ОСОБА_4 ..

Частинами 1, 3 ст.16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 22 січня 2019 року по 03 лютого 2019 року включно позивач знаходився на лікарняному, що підтверджується довідками про тимчасову непрацездатність №153 та 203 (т.1 а.с.118).

Таким чином колегія суддів вбачає, що службове розслідування, що тривало у період з 17 січня 2019 року по 01 березня 2019 року, з урахуванням виключеного періоду тимчасової непрацездатності позивача, проведено у межах місячного строку, визначеного Дисциплінарним статутом .

У висновку службового розслідування зазначено, що у порушення вимог наказу Національної поліції України від 24 грудня 2015 року №202 планування роботи працівників ВОДГР УПД протягом 2018 року ОСОБА_1 взагалі не організовано. Ним не затверджено жодного щоденного плану роботи підлеглих працівників, а у деяких працівників взагалі відсутні робочі зошити (блокноти).

Окрім цього, капітаном поліції ОСОБА_1 не контролювалося виконання заходів, передбачених планом роботи УПД на II півріччя 2018 року, у частині проведення перевірок службової діяльності територіальних підрозділів поліції (перевірені тільки Іванівське та Нижньосірогозське відділення поліції Каховського ВП ГУНП).

Позивачем зазначено, що ним здійснювалась перевірка за вказівками керівництва та за умов службової необхідності. Позивач заперечував необхідність здійснення постійного планування роботи відділу та постійного забезпечення контролю за її виконанням.

Проте, колегія суддів зазначає, що функціональними обов`язками заступника начальника управління начальника відділу охорони публічного порядку та організації діяльності груп реагування УПД ГУНП (т.1 а.с.70), з якими позивач ознайомлений 22 січня 2018 року, передбачено, серед іншого, що до завдань входить планування роботи відділу, затвердження щоденних планів роботи працівників відділу та контроль за виконанням заходів, передбачених планами роботи УПД, ГУНП.

Крім того, з наявних у матеріалах справи письмових поясненнях підлеглих позивачу осіб, що були відібрані під час проведення службового розслідування (т.1 а.с. 61-68), вбачається, що у відділі відсутнє щоденне планування роботи, ОСОБА_1 дуже рідко здійснює планування роботи, майже не збирає особовий склад та не контролює виконання завдань.

Також у висновку службового розслідування зазначено, що позивачем не забезпечувався щомісячний збір, аналіз та узагальнення статистичної інформації про результати роботи секторів (груп) реагування патрульної поліції територіальних підрозділів поліції ГУНП, у наявності тільки аналіз роботи за 12 місяців 2018 року, що не давало можливості вчасно реагувати на зміни в оперативній обстановці в області та забезпечувати негайне реагування на повідомлення громадян про правопорушення та інші події. Як наслідок призводило до неприбуття або несвоєчасного прибуття нарядів патрульної поліції на місця події, що у свою чергу підриває авторитет поліції.

Позивач стосовно вказаного порушення зазначив про відсутність розпорядчих документів, яким на нього покладено обов`язок щомісячного збору, аналізу та узагальнення статистичної інформації про результати роботи підпорядкованих підрозділів.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що функціональними обов`язками (т.1 а.с.70 зворотній бік) заступника начальника управління начальника відділу охорони публічного порядку та організації діяльності груп реагування УПД ГУНП передбачено, серед іншого, саме щомісячне забезпечення систематичного збору аналізу та узагальнення статистичної інформації щодо результатів роботи патрульної поліції, С(Г)РПП територіальних підрозділів ГУНП.

Також, висновком службового розслідування встановлено, що позивач упродовж 2018 року взагалі не контролював стан дотримання працівниками секторів (груп) реагування патрульної поліції територіальних відділів поліції обліково-реєстраційної дисципліни, як наслідок, за результатами перевірок, проведених працівниками поліції та органами прокуратури, виявлено 129 порушень, які допустили працівники С(Г)РПП ТВП під час приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень громадян про вчинені кримінальні правопорушення та інші події (ГУНП - 86, відділи та відділення поліції - 36, прокуратура - 7). Натомість працівниками ВОДГР УПД ГУНП не виявлено жодного такого порушення, допущеного працівниками підпорядкованих підрозділів.

Позивачем зазначено, що при проведені службового розслідування не встановлено чи проводились за вказаними фактами службові розслідування, чи притягувались до дисциплінарної відповідальності винні працівники та чи не сплинули строки для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Посилання позивача на не проведення службових розслідувань та не притягнення винних осіб до відповідальності суд не може сприймати як обставину, що виключає винність позивача, як керівника, у нездійсненні контролю за станом дотримання працівниками секторів (груп) реагування патрульної поліції територіальних відділів поліції обліково-реєстраційної дисципліни, оскільки функціональними обов`язками заступника начальника управління начальника відділу охорони публічного порядку та організації діяльності груп реагування УПД ГУНП в Херсонській області, передбачено, серед іншого, здійснення виїзду в службові відрядження до територіальних підрозділів з метою вивчення стану виконавської дисципліни, якість і строки виконання службами вимог відомчих нормативних актів, рішень колегій, оперативних нарад, планів ГУНП.

Отже, позивачем не було забезпечено контроль за організацією роботи щодо перевірки законності та обґрунтованості прийняття працівниками СРПП рішень про списання матеріалів ЄО у справу згідно Закону України «Про звернення громадян», внаслідок чого встановлено 44 факти необґрунтованого прийняття таких рішень за результатами розгляду матеріалів ЄО, які містять ознаки кримінальних правопорушень.

Крім того, висновком службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 систематично не контролювалися якість і строки виконання підлеглими заходів, передбачених розпорядчими документами МВС, НПУ та ГУНП, дотримання ними виконавської дисципліни,а саме пп. 5.6. протоколу наради від 17 серпня 2018 (№ 2174/05/7/4-18) щодо необхідності проведення службових розслідувань за кожним фактом прийняття судами рішень про закриття адміністративних справ на підставі ч.1 та ч.7 ст.247 КУпАП, у тому числі за ст.130 КУПАП (у II півріччі 2018 року за такими фактами проведене тільки одне службове розслідування (наказ ГУНП від 18 липня 2018 року №938).

Перевіркою встановлено, що лише Бериславським ВП проведено звірку з судами обставин закриття адміністративних справ на підставі ч.1 та ч.7 ст.247 КУпАП, у тому числі за ст.130 КУПАП, та виявлено таких 23 адміністративні справи. По 14 з 23 справ проведено службові розслідування, по решті 9 службові розслідування не проводились, оскільки не надавався наказ про їх проведення.

Позивачем зазначено, що по вказаним 9 випадкам службові розслідування не проводились через сплив строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

При цьому колегія суддів зазначає, що пп.5.6. протоколу наради від 17 серпня 2018 (№ 2174/05/7/4-18) встановлена необхідність проведення службових розслідувань за кожним фактом прийняття судами рішень про закриття адміністративних справ, що було проігноровано позивачем стосовно 9 випадків закриття адміністративних справ на підставі ч.1 та ч.7 ст.247 КУпАП .

Крім того, висновком службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 систематично не контролювалися якість і строки виконання підлеглими заходів, передбачених розпорядчими документами МВС, НПУ та ГУНП, дотримання ними виконавської дисципліни, а саме листа УОАЗОР (вих. 1311/20/12/01-2018) щодо підготовки матеріалів для розгляду на оперативній нараді при начальникові ГУНП питання «Про стан організації службової діяльності та матеріально-технічного забезпечення підрозділів реагування патрульної поліції ТВП» із контрольним терміном до 28 серпня 2018 року (тільки через два місяці, а саме 25 жовтня 2018 року в УОАЗОР направлений протокол оперативної наради (строк порушений на два місяці).

При цьому, колегія суддів зазначає, що не виконання вказаних функціональних обов`язків заступника начальника управління начальника відділу охорони публічного порядку та організації діяльності груп реагування УПД ГУНП фактично визнано позивачем. Однак позивач наголошував, що не ознайомлений з вказаними функціональними обов`язками, а наявний його підпис підроблено.

Суд першої інстанції, надаючи оцінку твердженням позивача, що він не був ознайомлений з вказаними функціональними обов`язками, а наявний його підпис підроблено, призначив по справі судово-почеркознавчу експертизу.

Висновком № 19-793/794 від 29 жовтня 2019 року встановлено, що підпис від імені ОСОБА_1 на функціональних обов`язках заступника начальника - начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП в Херсонській області, що зареєстровані за № 165/7-01-2018 від 22 січня 2018 року, у графі «Ознайомлений ___ підпис», виконаний самим ОСОБА_1 ..

Водночас, експертом встановлено, що підпис від імені начальника УПД ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 на функціональних обов`язках заступника начальника начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП, що зареєстровані за № 165/7/01-2018 року від 22 січня 2018 р., у графі «Затверджую», виконаний не самим начальником УПД ГУНП полковником поліції Ярошаком Олегом Ярославовичем.

Колегія суддів зазначає, що відсутність факту підписання ОСОБА_2 функціональних обов`язках заступника начальника начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП не свідчить про відсутність у позивача обов`язку виконувати вимоги функціональних обов`язків та не є підставою для задоволення позовних вимог позивача з огляду на таке.

З обсягом своїх функціональних обов`язків ОСОБА_1 був ознайомлений 21 січня 2018 року та з вказаного часу мав обов`язок щодо їх неухильного дотримання.

Суд наголошує, що з моменту ознайомлення зі своїми функціональними обов`язками та до часу встановлення невідповідності належності підпису начальнику УПД ГУНП ОСОБА_2 (яким було затверджено обов`язки) позивач сприймав свої функціональні обов`язки заступника начальника начальника відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП, як такі, що підлягають виконанню, жодних ініціативних дій щодо оскарження вказаних обов`язків з підстав неналежності підпису, яким було затверджено обов`язки, позивачем вчинено не було, що свідчить про відсутність будь-яких підстав для невиконання покладених на нього функціональних обов`язків.

Колегія суддів зазначає та сторонами не заперечується, що станом на час призначення службового розслідування позивач мав діюче дисциплінарне стягнення, а саме сувору догану, оголошену наказом ГУНП від 05 жовтня 2019 року № 240, строк дії якої закінчився 05 лютого 2019 року.

Частиною 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини десятої статті 14, частини сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Міністра внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі-Порядок № 893).

За змістом пункту 1 Розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 4 Розділу V Порядку № 893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку .

Таким чином, відповідач мав встановлений обов`язок щодо врахування під час службового розслідування діючого дисциплінарного стягнення відносно позивача, а саме суворої догани, оголошеної наказом ГУНП від 05 жовтня 2019 року № 240.

Відповідно до ч.12 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

При цьому, колегія суддів зазначає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення керівництвом ГУНП враховано відомості щодо наявного на час проведення службового розслідування дисциплінарного стягнення, а саме суворої догани, та правомірно застосовано суворіше - попередження про неповну службову відповідність.

Таким чином, колегія суддів за наслідком розгляду апеляційної скарги доходить висновку, що наведені позивачем твердження про допущені відповідачем порушення процедури його притягнення до дисциплінарної відповідальності спростовуються наявними у матеріалах справи доказами та ґрунтуються на помилковому трактуванні норм матеріального права. Натомість, відповідачем доведена наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, а тому наказ №208 від 18 березня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді неповної службової відповідності прийнятий правомірно та скасуванню не підлягає.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а тому, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, а позов залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області задовольнити.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року скасувати.

Прийняти нове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 06 березня 2020 року.

Головуючий суддя Федусик А.Г.
Судді Бойко А.В. Шевчук О.А.