Справа № 640/4969/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2020 року м. Київ № 640/4969/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М., ознайомившись з позовною заявою

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
доГромадської ради доброчесності (03109, м. Київ, вул. Генерала Шаповалова, 9)
провизнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Громадської ради доброчесності, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати Висновок про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, який затверджено Громадською радою доброчесності 20 вересня 2019 року;

визнати протиправним та скасувати Рішення Громадської ради доброчесності, оформлене у вигляді Протоколу засідання Громадської ради доброчесності від 20 вересня 2019 року, в частині затвердження Висновку про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики;

зобов`язати Громадську раду доброчесності вилучити Висновок про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затвердженого Громадської радою доброчесності 20 вересня 2019 року, шляхом відкликання цього Висновку про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затвердженого Громадської радою доброчесності 20 вересня 2019 року, з Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та знищення з електронних ресурсів (сайту) Громадської ради доброчесності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічною службою є, серед іншого, професійна діяльність суддів.

Як вбачається з матеріалів справи, вона стосується оцінки правомірності Висновку Громадської ради доброчесності від 20.09.2019 року про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики та рішення, оформлене у вигляді Протоколу засідання Громадської ради доброчесності від 20 вересня 2019 року про затвердження вказаного вище Висновку, зробленого останньою в межах процедури кваліфікаційного оцінювання позивача як, судді Господарського суду Харківської області.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст.87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Згідно ч. 5, 6 ст. 87 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" громадська рада доброчесності здійснює свою діяльність у чотирьох колегіях, до кожної з яких входить п`ять членів Ради.

Колегія Громадської ради доброчесності діє від імені Ради.

Громадська рада доброчесності: 1) збирає, перевіряє та аналізує інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 2) надає Вищій кваліфікаційній комісії суддів України інформацію щодо судді (кандидата на посаду судді); 3) надає, за наявності відповідних підстав, Вищій кваліфікаційній комісії суддів України висновок про невідповідність судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності, який додається до досьє кандидата на посаду судді або до суддівського досьє; 4) делегує уповноваженого представника для участі у засіданні Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо кваліфікаційного оцінювання судді (кандидата на посаду судді)5) має право створити інформаційний портал для збору інформації щодо професійної етики та доброчесності суддів, кандидатів на посаду судді.

Тобто, Громадська рада доброчесності утворюється з метою сприяння Вищій кваліфікаційній комісії суддів України у встановленні відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та доброчесності для цілей кваліфікаційного оцінювання.

Таким чином, оскільки спір у цій справі пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби, у даному випадку застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом з позовної заяви встановлено, що 28 грудня 2010 року Указом Президента України «Про призначення суддів» №1290/2010 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Господарського суду Харківської області строком на 5 років.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 20 жовтня 2017 року №106/зп-17 призначено кваліфікаційне оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді, зокрема, судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1

23 вересня 2019 року Громадською радою доброчесності надано до ВККС України Висновок про невідповідність судді Господарського суду Харківської області ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики, затверджений 20 вересня 2019 року.

Як зазначає позивач, 23 вересня 2019 року у ВККС України було продовжено співбесіду за результатами дослідження досьє у межах кваліфікаційного оцінювання стосовно ОСОБА_1 , під час якого йому і стало відомо про Висновок від 20.09.2019 року.

23 вересня 2019 року Рішенням ВККС №811/ко-19 позивача, як суддю Господарського суду Харківської області визнано таким, що відповідає займаній посаді.

Суд звертає увагу, що позивачу про оскаржувані висновок та рішення було відомо ще з 23.09.2019 року, в той час як до суду з позовом він звернувся 28.02.2020 року, тобто поза межами встановленого ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративно судочинства України місячного строку.

Згідно з частиною шостої статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що позивачем одночасно з позовною заявою подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Пропуск строку звернення до суду обґрунтовано тим, що на думку позивача, оскаржуваний висновок є таким, що вичерпав свою дію з 23.09.2019 року, тобто з дати прийняття ВККС України рішення 811/ко-19 від 23.09.2019 року.

Втім, 06 лютого 2020 року з засобів масової інформації позивачу стало відомо про лист, адресований Голові Верховного Суду Данішевській Валентині Старшим радником Програми розвитку комерційного права Міністерства Торгівлі США ОСОБА_2 , відповідно до якого, судді, які отримали негативну оцінку ГРД за критеріями добропорядності та професійної етики не допускаються до участі в семінарі, який проводиться CLDP.

А тому, на думку позивача, оскільки оскаржуваним висновком йому надано негативну оцінку ГРД за критеріями добропорядності та професійної етики, останній є таким, що порушує права та охоронювані законом інтереси позивача, оскільки має безпосереднє відношення до його кар`єри та міститься в матеріалах його суддівського досьє.

За вказаних обставин, позивач просить поновити строк на звернення до суду з даним позовом.

Так, судом з наданого до матеріалів справи листа Старшого радника Програми розвитку комерційного права Міністерства Торгівлі США ОСОБА_2 від 11.11.2019 року, адресованого Голові Верховного Суду Данішевській Валентині встановлено, що останнім повідомлялося про обмеження в участі в семінарі, який проводиться CLDP суддів Верховного суду, які отримали негативну оцінку Громадської ради доброчесності за критеріями добропорядності та професійної етики.

У той же час позивач не є суддею Верховного суду, а також ним не надано доказів запрошення його на вказаний семінар або непопущення до участі в ньому, так само як і не надано інших доказів застосування до нього негативних наслідків оскаржуваним висновком після прийняття.

Таким чином, суд розглянувши подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду, вважає зазначені в ній підстави неповажними, та надає позивачеві строк для подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом.

Також, суд звертає увагу позивача, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Тобто, зміст вказаної норми, свідчить про те, що судовому захисту підлягають лише вимоги, які відновлюють порушені права та охоронювані законом інтереси позивача.

Відтак, з огляду на вказане позивачу належить зазначити причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом з посиланням на відповідні правовідносини, де порушуються його права, свободи, та інтереси оскаржуваними рішеннями.

Відповідно до частини першої та другої ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко