Справа № 280/1375/20
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

03 березня 2020 року Справа № 280/1375/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166)

про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

28.02.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача від 14.08.2019 про сплату позивачем боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23 785,08 грн.

За приписами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам статті 160 КАС України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з вимогами п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

ОСОБА_1 просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача від 14.08.2019 про сплату позивачем боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23 785,08 грн., проте не конкретизує номеру оскаржуваної вимоги.

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивачем вказану вимогу не виконано.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дія Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Так, позивач просить скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) відповідача від від 14.08.2019, а із позовною заявою до суду ОСОБА_1 звернувся 27.02.2020 (дата направлення позову засобами поштового зв`язку), тобто із пропущенням строку.

Разом із тим, до позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити його. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач вказує про те, що про винесення спірної вимоги він дізнався 09.12.2019 шляхом отримання постанови державного виконавця Мелітопольського ВДВС ГТУЮ у Запорізькій області. 18.12.2019 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про оскарження спірної вимоги, проте ухвалою суду від 26.12.2019 позовну заяву залишено без руху. 31.01.2020 позивачем укладено договір про надання правової допомоги; 07.02.2020 адвокатом зроблено запит до органу виконавчої служби щодо дати отримання постанови державного виконавця. Відповідно до отриманої 20.02.2020 відповіді, постанову державного виконавця разом із спірною вимогою позивач отримав 09.12.2019, тому вважає, що звернувшись до суду 18.12.2019, строк оскарження ним дотримано.

Як вже зазначалося вище, для оскарження вимог про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску встановлено строк у 10 календарних днів.

Судом з системи «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що 23.12.2019 ОСОБА_1 звертався до Запорізького окружного адміністративного суду із позовною заяво, предметом якої є визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДФС у Запорізькій області від 14.08.2019 про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23 785,08 грн.

Ухвалою суду від 26.12.2019 у справі № 280/6398/19 позовну заяву залишено без руху; ухвалою суду від 13.01.2020 позовну заяву повернуто.

Слід наголосити, що доводи позивача, викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду, фактично стосуються позовної заяви у справі № 280/6398/19 та не підтверджують поважності причин пропуску строку звернення до суду з моменту повернення позовної заяви у справі № 280/6398/19 по 27.02.2020 (день подання даної позовної заяви).

Суд не приймає твердження про укладення договору про надання правової допомоги 31.01.2020 та направлення адвокатом запиту до органу виконавчої служби лише 07.02.2020, оскільки за правилами, встановленими статтею 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Також, статтею 59 Конституції України гарантовано, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. За таких обставин те, що позивач уклав договір із адвокатом лише 31.01.2020, при цьому дізнавшись про існування спірної вимоги 09.12.2019, а також те, що адвокатський запит направлено адвокатом лише 07.02.2020, тоді як договір із ним укладено 31.01.2020, суд не вважає поважними причинами пропуску строку звернення із позовною заявою.

Крім того, суд наголошує, що до позовної заяви додано оригінал оскаржуваної вимоги, із мокрою печаткою контролюючого органу, без зазначення дати набрання нею чинності (тобто не узгодженою), що спростовує твердження ОСОБА_1 про те, що про існування спірної вимоги він дізнався безпосередньо від державного виконавця шляхом отримання його постанови, оскільки державний виконавець неуповноважений направляти оригінали вимог про сплату боргу (недоїмки), а виконавче провадження відкривається виключно на підставі вимоги, яка набрала законної сили, тобто у матеріалах виконавчого провадження неузгодженої (без дати набрання чинності) вимоги перебувати не може.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За таких обставин, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження спірної вимоги, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 241, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави, вказані ОСОБА_1 у заяві про поновлення строку звернення до суду.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви надати до суду:

позовну заяву, в прохальній частині якої конкретизувати номер оскаржуваної вимоги;

копію позовної заяви із усіма доданими до неї документами, засвідченими належним чином, для відповідача;

заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження спірної вимоги, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити позивачу, що згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.П. Бойченко