Справа № 640/18088/18
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 року м. Київ № 640/18088/18

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Донця В.А. розглянув у спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетекспрес" до Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нетекспрес" звернулось до суду з позовом про:

- визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві від 20.08.2018 №887544/41924328 про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування від 21.07.2018 №13 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 21.07.2018, подану ТОВ "Нетекспрес" за датою її подання.

Ухвалами суду: від 07.11.2018 - відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснювати розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін, надано строк для подання заяв по суті; від 13.09.2019 - залучено до участі в справі Головне управління ДФС у м. Києві в якості відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що контролюючим органом порушено норми підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ним не зазначено в квитанції чіткого критерію оцінки ступеня ризиків, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в єдиному реєстрі податкових накладних на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної. Також позивач зазначає, що відповідачем не враховано надані пояснення та первинні документи при прийнятті оскаржуваного рішення, а також специфіки діяльності позивача.

Представником Головного управління ДФС у м. Києві до суду подано відзиві, відповідно до якого представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог з посиланням на Порядок з питання зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічний відзив подано представником Державної фіскальної служби України.

Дослідивши письмові докази, суд установив.

Позивачем сформовано податкову накладну від 21.07.2018 №13 на загальну суму 274.742,06 грн. та подано її на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.08.2018.

Згідно з отриманою квитанцією податкова накладна прийнята, реєстрація зупинена. В квитанції зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної від 21.07.2018 №13 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, оскільки відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту 2 Критеріїв ризиковості платника податку".

Позивачем направлено повідомлення від 16.08.2018 №4 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві від 20.08.2018 №887544/41924328 відмовлено у реєстрації податкової накладної від 21.07.2018 №13. Підставою зазначено ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товару/послуг, зберігання і транспортування навантаження, розвантаження продукції, складські документи, (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків.

Не погоджуючись з прийнятими рішенням, позивач звернувся зі скаргою від 31.08.2018 №3108/1 до Державної фіскальної служби України.

Як убачається із скарги, позивачем було надано до контролюючого органу копії первинних документів: звітів за формою 4-сг та 37-сг з квитанціями; видаткові накладні від 12.04.2018 №14; товарно-транспортної накладної АГ-14; договорів про надання сільськогосподарських послуг від 02.04.2018 №00204/2 та №00204/1; актів виконаних робіт від 30.04.2018 №1 №6; платіжних доручень від 02.07.2018 №13 №14; актів списання насіння від 30.04.2018 №6; акта надання послуг від 31.07.2018 №25; платіжного доручення від 07.08.2018 №28; видаткової накладної від 21.07.2018 №27; товарно-транспортні накладні на реалізацію власно вирощеної пшениці врожаю 2018 року; реєстру накладних на прийняте зерно від 21.07.2018 №149; акта перерахунку ціни продукції залежно від якості від 21.07.2018; рахунку від 21.07.2018 №25; виписки з особового рахунку від 25.07.2018.

Рішеннями комісії з питань розгляду скарг від 10.09.2018 №26944/41924328/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії Головного управління ДФС у м. Києві без змін.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (в редакції, чинній на час подання податкової накладної на реєстрацію та ухвалення оскаржуваного рішення, далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації в порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено: при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший); підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий); якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми ПК України Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117, якою затверджено "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних"; "Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації"; "Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації".

Згідно з вимогами пункту 3 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування (пункт 1); обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку (пункт 2); одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < Pм х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

"Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" встановлено: в разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі (пункт 4); податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5); у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6); у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Отже, за змістом наведених норм підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Реєстрацію поданої позивачем податкової накладної від 21.07.2018 №13 зупинено (як зазначено в квитанції) через те, що "податкова накладна відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту 2 Критеріїв ризиковості платника податку".

Згідно з листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податку" підпунктом 2.1 пункту 2 обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

На думку суду, фіскальний орган був зобов`язаний у квитанції чітко вказати конкретний вид критерію, який встановлений підпунктом 2.1 пункту 2 Критерії ризиковості платника податку.

Відповідно до "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних":

перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (пункт 14);

письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг) (пункт 15);

підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства (пункт 21).

Судом установлено, що позивачем на підтвердження реальності господарських операцій направлено відповідачу пояснення та копії первинних документів: звітів за формою 4-сг та37-сг з квитанціями; видаткові накладні від 12.04.2018 №14; товарно-транспортної накладної АГ-14; договорів про надання сільськогосподарських послуг від 02.04.2018 №00204/2 та №00204/1; актів виконаних робіт від 30.04.2018 №1 №6; платіжних доручень від 02.07.2018 №13 №14; актів списання насіння від 30.04.2018 №6; акта надання послуг від 31.07.2018 №25; платіжного доручення від 07.08.2018 №28; видаткової накладної від 21.07.2018 №27; товарно-транспортні накладні на реалізацію власно вирощеної пшениці врожаю 2018 року; реєстру накладних на прийняте зерно від 21.07.2018 №149; акта перерахунку ціни продукції залежно від якості від 21.07.2018; рахунку від 21.07.2018 №25; виписки з особового рахунку від 25.07.2018.

У відзиві ГУ ДФС у м. Києві жоден первинний документ не поставлено під сумнів, не зазначено про непідтвердження первинними документами господарської операції, за результатами якої складено відповідну податкову накладну.

За змістом додатку 2 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто чітко визначені.

В порушення наведених вимог, в оскаржуваному рішенні від 20.08.2018 №887544/41924328 не зазначено, які саме розрахункові та первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні не надано та норми якого саме закону порушено. Та як уже зазначалось судом, відзив не містить необхідних доводів з цього приводу.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутній чіткий перелік копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної. Наведене унеможливлює чітко встановити які саме документи необхідно платнику податків подати для підтвердження правомірності складення податкової накладної.

За висновком суду, зупиняючи реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, контролюючим органом не зазначено чіткої підстави згідно з пунктами 6, 7 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних"

З огляду на проаналізоване правове регулювання, встановлені обставини та відзиви відповідачів, суд дійшов висновку, що зважаючи на не зазначення контролюючим органом конкретного переліку копій документів, необхідних для прийняття ним рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, відсутність в оскаржуваному рішенні переліку документів, які не взяті до уваги контролюючим органом, заяви по суті відповідачів не містять відповідних обґрунтувань, суд доходить висновку про відсутність підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної від 21.07.2018 №13.

Враховуючи викладене суд вважає обґрунтованими доводи позивача про протиправність рішення Головного управління ДФС у м. Києві про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.08.2018 №887544/41924328 яким відмовлено в реєстрації податкової накладної від 21.07.2018 №13, відповідно позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування зазначеного рішення підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної фіскальної службу України зареєструвати податкову накладну від 21.07.2018 №13, то суд зазначає, що відповідно до підпункту 201.1, пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Пунктом 28 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено "Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (зі змінами).

Згідно з пунктами 19, 20 "Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних" податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З огляду на зазначені норми та висновок суду про протиправність рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної, підлягає задоволенню вимога про зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну від 21.07.2018 №13 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою направлення її на реєстрацію позивачем (15.08.2018).

Відповідно до часини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1762,00 грн. (квитанція від 29.10.2018 №36387945). Оскільки позов задоволено повністю на користь позивача підлягають присудженню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві.

Керуючись статтею 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у м.Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації від 20 серпня 2018 року №887544/41924328.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкову накладну від 21 липня 2018 року №13 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Нетекспрес" судовий збір у розмірі 1762,00 (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 коп.), за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нетекспрес" (ідентифікаційний код 41924328, місцезнаходження: 04050, місто Київ, вулиця Мельникова, будинок 18Б, офіс 211).

Відповідач - Головне управління ДФС у м. Києві (ідентифікаційний 39439980, місцезнаходження: 04655, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19).

Відповідач - Державна фіскальна служби України (ідентифікаційний код 39292197, місцезнаходження: 04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Підпунктом 15.5 пункту 15 Розділ VII "Перехідні положення" передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.А. Донець