Справа № 460/3342/19
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2020-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
05 березня 2020 року м. Рівне №460/3342/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А., розглянувши в порядку письмового провадження окреме процесуальне питання в адміністративній справі за позовом
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доУправління інфраструктури та промисловості Рівненської обласної державної адміністрації
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,
У провадженні суду перебуває справа за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління інфраструктури та промисловості Рівненської обласної державної адміністрації, в якому позивач просив:
- визнати протиправними дії Управління інфраструктури та промисловості Рівненської обласної державної адміністрації по підготовці та врученню ФОП ОСОБА_1 повідомлення від 16.10.2019 за вих.№04/1001-02-1 про дострокове розірвання з 15.11.2019 Договору про організацію перевезень пасажирів на автобусному маршруті загального користування від24.11.2017 №1379, укладеного між ФОП ОСОБА_1 та Управлінням інфраструктури та промисловості Рівненської обласної державної адміністрації;
- зобов`язати Управління інфраструктури та промисловості Рівненської обласної державної адміністрації утриматися від вчинення дій по достроковому розірванню Договору про організацію перевезень пасажирів на автобусному маршруті загального користування від 24.11.2017 №1379 з підстав, викладених у змісті Повідомлення від 16.10.2019 за вих.№04/1001-02-1.
У судове засідання з розгляду справи по суті, призначене на 02.03.2020, сторони не прибули. Про дату, місце і час судового розгляду повідомлялися належним чином.
Стороною позивача про причини неявки суд не повідомлено.
З метою повторного виклику представника позивача у судове засідання, ухвалою суду від 02.03.2020 розгляд адміністративної справи №460/3342/19 відкладено до 05.03.2020 до 16:45 год.
У судове засідання, призначене на 05.03.2020, сторони не прибули. Про дату, місце і час судового розгляду повідомлялися належним чином.
У матеріалах справи наявне клопотання представника відповідача про розгляд справи без його участі.
Разом з тим, стороною позивача про причини неявки суд не повідомлено.
Вирішуючи питання про можливість застосування наслідків повторної неявки позивача, суд виходить із наступного.
У відповідності до вимог ч.1, 3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Розгляд справи у розумний строк є одним із основних завдань адміністративного судочинства, оскільки передбачає, що спір буде вирішений судом у найкоротший строк, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.
Суд враховує, що перебіг строків судового розгляду в адміністративних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно прийняте не на користь особи або виконанням рішення, ухваленого на користь особи.
Частиною 2 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з ч.2 ст.131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Відповідно до ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У рішенні Європейського Суду від 03.04.2008 у справі "Пономарьова проти України" вказано, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Він не буде відповідальним за відкладення, викликані станом його здоров`я, оскільки вони пов`язані з форс-мажорними обставинами.
Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

З сукупного аналізу зазначених правових норм та практики Європейського суду з прав людини слідує, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду, в першу чергу, має активно використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були йому надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Як встановлено судом, позивач, як ініціатор даного судового провадження, що був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, повторно не прибув у судове засідання та не повідомив про причини неявки.

Клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача у матеріалах справи відсутнє.

На переконання суду, неявка позивача перешкоджає розгляду справи, так як суду не надано доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів, суд не має змоги заслухати особисті пояснення представника позивача з метою повного, об`єктивного і своєчасного вирішення спору по суті.

Позивач, не забезпечуючи представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, також спричиняє безпідставне порушення процесуальних строків судом, передбачених чинним КАС України.

Більше того, поведінка позивача не відповідає принципам конвенційного прецедентного права, які вимагають виявляти ретельність у проведенні процедурних заходів, утримуватися від використання тактики зволікань та використовувати всі можливості, надані національним правом, для прискорення процесу.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду, враховуючи, що це не порушує інтереси сторін та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

При цьому, суд звертає увагу на те, що сума сплаченого судового збору у відповідності до п. 4. ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" позивачеві не повертається.

Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу суду складено 05 березня 2020 року

Суддя Борискін С.А.