Справа № 399/114/19
Суддя: Шуліка О. О.
Дата ухвалення: 2020-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 399/114/19
провадження № 2-а/399/5/20
Рішення

Іменем України

27 лютого 2020 року Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Шуліки О.О., за участю: секретарів судового засідання Бобрик І.О., Маслової К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел.. Онуфріївка Кіровоградської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про визнання дій неправомірними, скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом згідно якого прохала суд винести рішення, яким поновити строк на оскарження постанови Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича № 74/2018-Он від 01.08.2018 по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП , визнавши причину його пропуску поважною. Визнати дії Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП - неправомірними. Визнати протиправною та скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича № 74/2018-Он від 01.08.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200,00 гривень (штрафу в подвійному розмірі в сумі 20 400 грн. на підставі ст. 308 КУпАП). Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200,00 гривень припинити. Судові витрати покласти на відповідача.

Свої вимоги мотивувала тим, що 13.11.2018 року старшим держаним виконавцем Онуфріївського РВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області Курило М.В. було вручено мені постанову про відкриття виконавчого провадження № 57255675 про примусове стягнення з неї, ОСОБА_1 , на користь держави штрафу у розмірі 10 200,00 грн., на підставі ст. 308 КУпАП подвійного розміру штрафу в сумі 20 400 грн. Як з`ясувалось 13.11.2018 року під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, підставою для накладення даного адміністративного стягнення стала постанова Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області № 74/2018-Он від 01.08.2018 по справі про адміністративне правопорушення, її було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, порушення п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: виконання будівельних робіт з будівництва добудови до квартири АДРЕСА_1 (влаштування фундаменту розміром 2,96 м х 5.64 м) та реконструкція квартири 3 (зі збільшенням загальної площі з 56.1 м2 до 64.3 м2) без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Оскільки з постановою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області № 74/2018-Он від 01.08.2018 по справі про адміністративне правопорушення не погоджується, вважає її незаконної та протиправною. Квартира за адресою: АДРЕСА_2 - належить їй на праві власності відповідно до договору дарування від 17.11.2015 року, посвідченого держаним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Оніщенко А.А. та зареєстровано в реєстрі за № 2048. Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Кіровоградської області Подгорецьким Василем Вікторовичем помилково зроблено висновок, як зазначено в самій постанові, щодо влаштування фундаменту розміром 2,96 м х 5,64 м та збільшення загальної площі з 56,1 м2 до 64,3 м2 квартири по АДРЕСА_3 , оскільки насправді ніякого фундаменту не існує і загальна площа квартири не збільшувалась. Даний факт підтверджується технічними та правовстановлюючими документами на квартиру, а також висновком судового експерта ОСОБА_2 № 66-18. З метою з`ясування обставин з професійної точки зору у сфері будівельної діяльності з урахуванням норм чинного законодавства у даній сфері на вирішення експерту було поставлено наступні питання та ним зроблені відповідні висновки: 1. Чи малась зміна загальної площі квартири АДРЕСА_1 в період із 22.06.2013р. по даний час із 56,1 м2 загальної площі до 64,3 м2 загальної площі? Враховуючи дослідження квартири АДРЕСА_1 проводилося методом візуального обстеження на місці, та вивчення технічної документації, при цьому визначено технічній стан квартири № АДРЕСА_4 з ганком, проведено фотозйомку. Описи проведені в Бюро технічної експертизи загальна площа квартири АДРЕСА_1 в період із 22.06.2013р. по даний час із 56,1 м2 загальної площі до 64,3 м2 загальної площі не змінювалась. 2. Чи відноситься конструкція влаштованого ганку до квартири АДРЕСА_1 до фундаментів? Згідно Державних будівельних норм: Ганок відкрита прибудова до фасаду в місці головного входу, що включає навіс перед входом для захисту від опадів, крильця та конструкції, що підтримують цей навіс. Крильце майданчик зі сходами або (та) пандусом для виходу з рівня землі на рівень позначки першого поверху. Фундамент підземна частина будинку, через яку передається навантаження від його надземної частини на грунт. В результаті дослідження встановлено: Ганок до квартири АДРЕСА_4 по АДРЕСА_5 . Дерибаса, 11 відповідає типу 7.6.0. "Ганки" «Збірника укрупнених показників вартості відтворення об`єктів-аналогів для оцінки малоповерхових будинків, будівель та споруд». Конструктивні елементи, з яких складається ганок до квартири АДРЕСА_1 , мають наступні характеристики: - крильце бутове, покрите цементною плиткою; - навіс металевий каркас на дерев`яних стійках з покриттям із листів «металопрофілю». На підставі вищезазначеного можливо зробити висновок, що ганок до квартири АДРЕСА_1 не являється фундаментом. Згідно п.6 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017р. № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію»: Зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини та докази, які спростовують доводи щодо наявності фундаменту та збільшення загальної площі квартири, відсутні правові підстави для притягнення її до адміністративної відповідальності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком №553. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 та ст. 280 КУпАП під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф. Тобто існує чіткий порядок дій посадових осіб під час здійснення перевірок, не дотримання якого призводить до порушення прав та інтересів суб`єктів містобудування, і відповідо має наслідком визнаня недійсними результатів перевірки, а також усіх складених під час її проведення документів. Жодних із вищезазначених документів, в тому числі і постанова № 74/2018-Он по справі про адміністративне правопорушення посадовими особами управління ДАБІ у Кіровоградській області їй не вручалась, засобами поштового зв`язку не надходила. Оскільки про наявність вищезазначеної постанови та її зміст їй стало відомо лише 13.11.2018 під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 57255675, вона була позбавлена права бути присутньою під час прийняття рішення щодо визнання її винною у вчиненні адміністративного правопорушення, а також була позбавлена можливості надати документи та докази щодо спростування даного правопорушення. Таким чином враховуючи те, що позапланова перевірка була проведена з порушенням встановлених законодавством вимог та норм у сфері містобудування, така первірка є незаконною, а дії Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Кіровоградської області Подгорецького Василя Вікторовича неправомірними.

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області 6.11.2019 року провадження в зазначеній справі відкрито та призначено судове засідання .

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від від 30.01.2020 року у задоволенні клопотання відповідача Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича про залишення позовної заяви без розгляду, відмовлено.

08 лютого 2019 року, відповідачем подано відзив на позовну заяву.

Відзив мотивує тим, що на адресу Управління ДАБІ у Кіровогадській області було звернення ОСОБА_3 яке надійшло на адресу 13.07.2018 року через гарячу ліні. ДАБІ з приводу проведення перевірки законності виконання будівельних робіт, які здійснюються ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 . Під час перевірки, яка здійснювалась у присутності заявника ОСОБА_1 із залученням представників Онуфріївської селищної ради та Онуфріївської РДА встановлено факт реконструкції квартири АДРЕСА_4 за вказаною адресою та розпочате будівництво добудови до квартири (влаштований фундамент розміром 2,96*5,64 м.) та стіни в коридорі загального користування без набуття права на виконання будівельних робіт у відповідності до ч.1 ст. 34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності». Вказаною нормою передбачено, що замовник має право виконати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу ДАБІ контролю щодо об`єктів будівництва які за класом наслідків (ідповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Всупереч діючого законодавства та вимог чинного містобудівного законодавства позивач допустив порушення останніх, що зафіксовано в матеріалах перевірки. Квартира біля якої виконано будівельні роботи перебуває у власності ОСОБА_1 . За результатами проведеної перевірки посадової особою Управління складено акт та прокол. Враховуючи факт виявленого правопорушення головним інспектором будівельного нагляду Подгорецьким В.В. позивачу видано припис, яким зобов`язано зупинити виконання будівельних робіт та яким в термін до 19.09.2018 року зобов`язано усунути виявлене правопорушення шляхом демонтажу фундамента розміром 2,96*5,64 м. та стіни в коридорі загального користування. Примірники матеріалів якими оформлена перевірка враховуючи відмову позивача в їх отриманні та підписанні направлено засобами поштового зв`язку та отримано нею 25.07.2018 року.Після розгляду матеріалів перевірки головним інспектором будівельного нагляду 1.08.2018 року винесено постанову якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення. Зазначеною нормою передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчиненні щодо об`єктів що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Знаючи достоменно про час та місце розгляду справи після ознайомлення з протоколом в якому останні були зазначенні причини неявки позивача на розглчяд справи Управлінню не були повідомлені, будь яких клопотаня про перенесення розгляду не надходило. Враховуючи неявку позивача примірник постанови було їй направлено засобами поштового зв`язку. На даний час у зв`язку з не оскарженням винесеної постанови та не сплатою накладеного штрафу добровільному порядку остання передана до органів ДВС для примусового виконання. Позивач в своєму позові стверджує, що матеріали перевірки їй не вручались та засобами зв`язку вона їх не отримувала. Однак, це не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки враховуючи відмову відповідача в їх отриманні та підписанні вони їй були зачитанні про, що свідчить відповідні записи в них. Крім того, позивач зазначає, що не виконувала будівельні роботи та заперечує наявність фундаменту. Щодо виявленого правопорушення то під час перевірки, встановлено факт виконання ОСОБА_4 будівельних робіт шляхом добудови до АДРЕСА_1 влаштований фундамент розміром 2,96м*5,64 м та стіни в коридорі загального користування без набуття права на виконання будівельних робіт. Факт виконання будівельних робіт підтверджується технічним паспортом на АДРЕСА_1 , виготовленим бюро технічної інвентаризації КП «Кассіопея» , з якого вбачається, що будь яких прибудов не було. Позивач посилається на всиновок експерта, однак вона не звернула увагу на ту обставину, що вказаний пункт поширюється на об`єкти зведені на земельній ділянці щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. В даному випадку, будинок до якого влаштовану добудову є багатоквартирним житловим будинком, а не іедивідуальним (садибним) житловим будинком, не садовим і не дачним, а тому п.6 постанови КМУ не регулює такі правовідносини. Тому, враховуючи вищевикладене прохала відмовити у задоволенні позову.

9.01.2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив від позивача згідно яких, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, відповідно до порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 та ст. 280 КУпАП під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи була завдана істотна шкода іншим особам та які наслідки спричинила, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Встановлення та доведення в сукупності вищезазначених складових є основною підставою для притягнення особи до відповідальності. Відповідно до ч.7 ст. 376 ЦК України, вимоги відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування про зобов`язання особи, яка здійснила будівельні роботи, які порушують права інших осіб, чи істотне порушення будівельних норм і правил, провести відповідну перебудову можуть бути заявлені як у разі, коли ці відхилення були допущені при будівництві нерухомості, так і внаслідок перебудови під час її експлуатації. Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність. Звертаю увагу суду, що відповідачем не встановлено та не зазначено, яка саме шкода завдана ДАБІ Кіровоградської області чи третім особам та які негативні наслідки для них настали, тобто відсутній причинно-наслідковий зв`язок між її діями щодо будівництва ганку та факту будь-якої шкоди чи порушених прав інших осіб.Прохає суд звернути особливу увагу на фото, які додані до відзиву відповідачем, на яких зображена сусідня квартира, яка належить ОСОБА_3 на підставі заяви якого проводилася перевірка, і вона теж має такий же ганок, як у неї, але перевіряючими під час перевірки чомусь не звернуто на це увагу і ніяким чином не відреаговано, а тому вважає, що в даному випадку ганок, що зведений нею, ніяким чином не порушує ні його права, як співвласника місць загального користування, ні права ДАБІ. До того ж, через ганок з приводу, якого існує спір, ОСОБА_3 взагалі не входить до своєї квартири. Враховуючи вищезазначені обставини, вважаю, що посадовими особами Управління ДАБІ у Кіровоградській області вчиняються дискримінаційні дії по відношенню до осіб, зокрема до неї, які знаходяться в рівних умовах, але до яких вибірково застосовуються штрафні санкції, а тому вважає, що в діях посадових осіб відповідача вбачається зловживання своїми професійними правами, які в свою чергу призвели до порушення її прав, визначених будівельними нормами права та до неї застосовані неправомірні адміністративні санкції. Згідно п. 6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017р. № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів (повідомлень чи дозволів), що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію»: передбачено зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. Тобто даною постановою передбачені види будівельних робіт, які можуть вчинятися суб`єктом без будь-яких повідомлень та дозволів ДАБІ. Так, згідно з Постановою №406, до переліку увійшли роботи з переобладнання та перепланування не тільки жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку або споруди та приміщень в них (виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та інженерні системи загального користування), що належить до об`єктів за класами наслідків СС1 (незначні наслідки), СС2 (середні) та СС3 (значні). Такі перепланування стосуються не тільки в приватних будинках, а й у квартирах багатоквартирних будинків. Крім того, можна робити перепланування або переоснащення (без втручання в огороджувальні та несучі конструкції) торговельних залів ТРЦ, офісних приміщень бізнес-центрів, та інших об`єктів, що за класом наслідків належать до СС2 та СС3. Тому, враховуючи, що даний Перелік поширюється на вид будівельних робіт, які не потребують вчинення додаткових повідомлень чи отримання дозволів зокрема будівництво ганку, а також відсутністю фундаменту як такого, що підтверджується висновком експерта, в її діях не вбачається порушень. Крім того, даний ганок по своїй суті слугує порогом до входу у будинок, що створює зручніші умови користування не тільки їй, а іншим мешканцям будинку та не створює будь-яких перешкод для доступу у будинок чи під`їзду до нього у випадку надзвичайних обставин. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі № 1140/3392/18 від 16.05.2019 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про знесення об`єкта самочинного будівництва влаштовані фундаментом розміром 2,96 м х 5,64 м, прибудований до квартири АДРЕСА_4 та стіни в коридорі загального користування в будинку АДРЕСА_3 -відмовлено у повному обсязі. Крім того, під час судового засідання по справі № 1140/3392/18 був допитаний у якості свідка - судовий експерт ОСОБА_2 , який на підставі висновку експерта, який є в матеріалах даної справи, надав пояснення, що в результаті здійснення ним дослідження, встановлено: об`єкт прибудови, який є предметом спірних правовідносин, характеризується як ганок до квартири АДРЕСА_1 , відповідає типу ганку, конструктивні елементи якого мають характеристики крильця на навісу, що не є фундаментом. Також ним повідомлено, що дана прибудова є зручним входом до даної будівлі, не тільки до квартири ОСОБА_1 , а й для інших мешканців, тому у разі знесення ганку, буде ускладнено потрапляння до будинку. В даною прибудовою у вигляді ганку, нею фактично покращені умови для усих мешканців з точки зору зручності входу до будинку АДРЕСА_3 . Вважає, що дії Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП - є неправомірними, а тому з метою відновлення порушених моїх прав, підлягає скасуванню постанова від 01.08.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200,00 гривень.

29.01.2020 року від представника відповідача Управлінням Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській облатсті - Подкопаєвої Д.В. надійшло заперечення на відповідь на відзив позивач у своїй відповіді на відзив зазначає, що посадова особа розглядає справу відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою КМУ від 6.04.1995 № 244. Такий висновок позивача є хибним ці норми взагалі не стосуються адміністративного правопорушеня та правовідносин в цілому, які існували в даному випадку, оскільки відповідно в п.1 Порядку № 244 це Положення встановлює порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудування передбачені Законом України «Про відповідальність підприємств, їх об`єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування» який встановлюєвідповідальність юридичних осіб та фізичних осіб підприємців за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Виходяс зі змісту оскаржуваної постанови, то відносно Малової складено протокол як фізичної особи та приятгнуто до адміністративної відповідальності як фізичну особу. однак вона не звернула увагу на ту обставину, що вказаний пункт поширюється на об`єкти зведені на земельній ділянці щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. В даному випадку, будинок до якого влаштовану добудову є багатоквартирним житловим будинком, а не іедивідуальним (садибним) житловим будинком, не садовим і не дачним, а тому п.6 постанови КМУ не регулює такі правовідносини. Тому, враховуючи вищевикладене прохала відмовити у задоволенні позову.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду була належним чином повідомлена.

Представник позивача Малової О.І. Кінаш Т.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та прохала їх задовольнити з підстав викладених в позовній заяві та у відповіді на відзив.

Відповідач Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецький В.В. позовні вимоги не визнав та прохав відмовити у їх задоволені з урахуванням наданого відзиву Управлінням Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській облатсті.

Відповідач Управлінням Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській облатсті в судове засідання свого представника не направив, але про час та місце розгляд справи були належним чином повідомлені.

Вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, експерта, дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходжу до наступного.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. 1ст. 9 КАС Українирозгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч. 1ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що 19 липня 2018 року уповноваженою особою Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецьким В.В.проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено протокол №74/2018-он. Із змісту акту вбачається, що інспектор дійшов наступного висновку: проведено будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 (влаштування фундаменту розміром 2,96 м х 5.64 м) та реконструкція квартири 3 (зі збільшенням загальної площі з 56.1 м2 до 64.3 м2) без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Постановою Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецьким В.В, 1.08. 2018 року винесено постанову № 74/2018-Он, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Відповідно достатті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За своєю суттю адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, тощо).

Відповідно дост. 256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбаченістаттею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення від 19.07.2018 року, який складено Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецьким В.В., не зазначено часу та дати вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5ст. 96 КУпАП, що фактично унеможливлює обчислення строків накладення на неї адміністративного стягнення, встановленихст. 38 КУпАП.

Під час проведення перевірки інспектором не з`ясовано повно та всебічно фактичних обставин справи, не встановлено, які саме дії ОСОБА_1 містять ознаки адміністративного правопорушення.

Висновком судового експерта ОСОБА_2 . № 66-18, підтверджується, що при дослідженні ним квартири АДРЕСА_1 проводилося методом візуального обстеження на місці, та вивчення технічної документації, при цьому визначено технічній стан квартири № АДРЕСА_4 з ганком, проведено фотозйомку. Описи проведені в Бюро технічної експертизи загальна площа квартири АДРЕСА_1 в період із 22.06.2013р. по даний час із 56,1 м2 загальної площі до 64,3 м2 загальної площі не змінювалась. Згідно Державних будівельних норм: Ганок відкрита прибудова до фасаду в місці головного входу, що включає навіс перед входом для захисту від опадів, крильця та конструкції, що підтримують цей навіс. Крильце майданчик зі сходами або (та) пандусом для виходу з рівня землі на рівень позначки першого поверху. Фундамент підземна частина будинку, через яку передається навантаження від його надземної частини на грунт. В результаті дослідження встановлено: Ганок до квартири АДРЕСА_4 по АДРЕСА_5 . АДРЕСА_3 , 11 відповідає типу 7.6.0. "Ганки" «Збірника укрупнених показників вартості відтворення об`єктів-аналогів для оцінки малоповерхових будинків, будівель та споруд». Конструктивні елементи, з яких складається ганок до квартири АДРЕСА_1 , мають наступні характеристики: - крильце бутове, покрите цементною плиткою; - навіс металевий каркас на дерев`яних стійках з покриттям із листів «металопрофілю».

За клопотанням представника в судовому засіданні допитано експерта ОСОБА_2 який зазначив, що при дослідженні ним квартири АДРЕСА_1 проводилося методом візуального обстеження на місці. Дана пристойка без фундаменту, і це дійсно є ганок до квартири АДРЕСА_1 та згідно будівельних норм ганок не являється фундаментом.

Крім того, відповідно до рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі № 1140/3392/18 від 16.05.2019 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про знесення об`єкта самочинного будівництва влаштовані фундаментом розміром 2,96 м х 5,64 м, прибудований до квартири АДРЕСА_4 та стіни в коридорі загального користування в будинку АДРЕСА_3 -відмовлено у повному обсязі.

Суд погоджується з твердженнями позивача, викладеними в позовній заяві, що ганок є спорудою та, виконання якого не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Даний перелік будівельних робіт затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 406, що зокрема, передбачено ч. 2ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №406 визначено перелік будівельних робіт, які не потребують документів,що дають право наїх виконання,та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію,а саме:роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення,а також нежилого будинку,будівлі,споруди,приміщення вних,виконання яких не передбачає втручання вогороджувальні та несучі конструкціїта/абоінженерні системи загального користування,-щодо обєктів,що за класом наслідків(відповідальності)належать дообєктів знезначними наслідками(СС1);роботи із заміни покрівлі будівель іспоруд згідно з будівельними нормами,виконання яких не передбачає втручання внесучі конструкції; технічне переоснащення згідно з державними будівельними нормами внутрішніх систем опалення, вентиляції, водопостачання, водовідведення, газопостачання (включаючи спеціальне), силових та слабкострумових систем, які забезпечують функціонування будівель і споруд; обладнання (переобладнання) будівель і споруд приладами для ведення відокремленого обліку енергоносіїв, гарячої і холодної води; заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків; приєднання та підключення до інженерних мереж відповідно до технічних умов індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських будівель і споруд, гаражів, розташованих на присадибних, дачних і садових земельних ділянках та земельних ділянках для будівництва індивідуальних гаражів; зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків; розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності відповідно достатті 28Закону України Про регулювання містобудівної діяльності ; знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд; відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України Про благоустрій населених пунктів ; відновлення у дворах чи в межах мікрорайонів дитячих і спортивних майданчиків, майданчиків для вигулу домашніх тварин, майданчиків для відпочинку людей та обслуговування багатоквартирних житлових будинків; улаштування засобів безперешкодного доступу до обєктів житлово-комунального та громадського призначення осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення; монтаж технічних засобів телекомунікацій та антенних споруд звязку для кріплення антенно-фідерних пристроїв на будівлях, спорудах, у вбудовано-прибудованих приміщеннях, у/на приміщеннях контейнерного типу, а також на існуючих наземних щоглах з відтяжками та на баштах; можливість монтажу зазначених технічних засобів телекомунікацій та антенних споруд звязку для кріплення антенно-фідерних пристроїв визначається за результатами оцінки технічного стану та відповідно до вимог законодавства з питань охорони культурної спадщини за погодженням з власником будівлі, споруди, іншого обєкта нерухомості; відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування обєктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів; улаштування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення про їх виникнення, установок пожежогасіння, автоматичних установок контролю за вибухонебезпечними концентраціями газу в повітрі, охоронних систем з їх диспетчеризацією, систем внутрішнього та зовнішнього протипожежного водопостачання, монтаж протипожежних воріт (штор), дверей, клапанів і вікон, пристроїв для блискавкозахисту будівель та споруд; розміщення на автомобільних дорогах елементів санітарного облаштування та технічних засобів, визначенихЗаконом УкраїниПро автомобільні дороги, відповідно до будівельних норм, стандартів та схем організації дорожнього руху; заміна одиниць та вузлів технологічного устаткування та їх інженерних мереж, систем управління та автоматизації, які застаріли та технічний ресурс яких вичерпано, в існуючих цехах, приміщеннях; будівництво фортифікаційних споруд, інженерно-технічного облаштування з метою зміцнення обороноздатності держави на українсько-російському і українсько-молдовському державному кордоні, територіях, прилеглих до районів проведення антитерористичної операції та Автономної Республіки Крим, в зонах, визначенихпереліком населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 р. № 1275 (Офіційний вісник України, 2015 р., № 98, ст. 3367); роботи, повязані із залізничним транспортом, а саме: реконструкція, технічне переоснащення та капітальний ремонт інженерних споруд, земляного полотна, залізничних колій та переїздів, пасажирських платформ, горловин станцій з укладенням стрілкових переводів, контактної мережі залізниць, повітряних ліній електропостачання 6-35 кВ, розташованих на підтримуючих конструкціях контактної мережі та окремих опорах обводів, повітряних та кабельних ліній, розподільних і живильних пристроїв електропостачання, сигналізації, централізації та блокування, звязку, станційних пристроїв звязку, пристроїв станційної електричної централізації стрілок і сигналів, гіркової централізації, ключової залежності стрілок і сигналів, автоматичного та напівавтоматичного блокування, диспетчерської централізації та контролю, переїзної автоматики, засобів автоматичного контролю технічного стану рухомого складу під час руху поїздів (технічне переоснащення); знесення самочинно збудованих обєктів за рішенням суду.

У ході розгляду справи не знайшов свого підтвердження той факт, що в ході здійснення робіт ОСОБА_1 , мало місце втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.

Згідно з п. 6ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку`спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Проаналізувавши матеріали адміністративної справи, дослідивши письмові докази, суд приходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5ст. 96 КУпАПз огляду на наступне.

Як вбачається зі змісту ч. 5ст. 96 КУпАП, особу можна притягнути за чинене регламентоване цією статтею адміністративне правопорушення у випадку вчинення дій щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Згідно зіст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

З матеріалів справи, документів, наданих відповідачем не вдається встановити, на підставі чого ганок до квартири квартири АДРЕСА_4 , віднесено до класу наслідків СС1. Таким чином, об`єкт перевірки безпідставно віднесено до классу наслідків СС1.

Відповідно дост.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно положеньст.71 КАС Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Відповідно до ч.2ст.77 КпАП України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (Рішення ЄСПЛ у справі «Дактарас проти Литви» від 24.11.2000 року).

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі«Надточій протиУкраїни» Європейськийсуд зправ людинив своємурішенні від15.05.2008року відзначив,що УрядУкраїни визнавкарний кримінально-правовийхарактер Кодексу України про адміністративні правопорушення(п. 21 рішення).

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

В рекомендації № R (91)1 Комітету Ради Європи Державам-членам стосовно адміністративних санкцій від 13 лютого 1991 року рекомендовано урядам держав-членів керуватися у своєму праві та практиці принципом, згідно з яким обов`язок забезпечення доказів покладається на адміністративний орган влади (принцип 7).

У рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" (п.33) Європейський суд з прав людини підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до пункту 1 частини першоїстатті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Поряд з цим, положеннями частини третьої статті 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи зокрема прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Також, на думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не було дотримано принципу пропорційності, що в свою чергу є підставою для визнання рішення протиправним і його скасування.

Відповідач не довів правомірність свого рішення, а з урахуванням наведеного вбачається, що постанову №74/2018-он головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецьким В.В від 1.08.2018 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5ст. 96 КУпАП, винесена без урахування усіх обставин справи, без дотримання балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване вказане рішення суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування постанови підлягає задоволенню, а провадження по справі підлягає закриттю .

Водночас, вимогу позивача щодо визнання протиправною дію головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького В.В. суд вважає такою, що задоволенню не підлягає, оскільки вказані повноваження місцевого загального суду як адміністративного не передбачені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст. 139 КАС України, оскільки спір вирішено на користь позивача, звільненого від сплати судового збору, а також за відсутності витрат інших осіб, пов`язаних розглядом справи, судові витрати віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст.2, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 72, 77, 241-246, 250, 251, 286, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про визнання дій неправомірними, скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького Василя Вікторовича № 74 /2018 Он від 1.08.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладенні на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 10 200 грн.

Закрити справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладенні на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 10 200 грн.

В задоволенні інших позовних вимог, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного через Онуфріївський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 06.03.2020 року.

Суддя О.О. Шуліка