Справа № 240/9093/19
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
02 березня 2020 року м. Житомир справа № 240/9093/19
категорія 109000000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Граніт" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправними та скасування пунктів припису,
Товариство з обмеженою відповідальністю "Граніт" звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України у якому просить:
- визнати протиправними та скасувати 1-5,7,8 та 10 припису від 22.03.2019 № 516-14/06 Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що за результатами планової перевірки ТОВ "Граніт" посадовими особами Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України ( в подальшому Відділ) виявлені порушення у сфері надрокористування, за наслідками якої складено акт перевірки № 06-04/23/2019-09/п (58) від 22.03.2019. На підставі акта перевірки винесено припис від 22.03.2019 № 516- 14/06, яким зобов`язано ТОВ "Граніт" у строк до 22.04.2019 усунути виявлені в ході перевірки порушення та подати в письмовій формі контролюючому органу матеріали, які підтверджують факт усунення порушень. Позивач вважає, що пункти 1-5,7,8 та 10 припису є протиправними, оскільки підстави, якими керувався контролюючий орган при його прийнятті, є необґрунтованими і такими, що порушують принципи законності, розсудливості та пропорційності, а відтак і права підприємства.
Ухвалою від 21.08.2019 було відкрито спрощене провадження без виклику сторін.
Ухвалою від 16.10.2019 було відмовлено товариству з обмеженою відповідальністю "Граніт" у забезпеченні позову у зв`язку з відсутністю обґрунтування заявленого клопотання.
Слід зазначити, що нормами КАС України не обмежено право сторін щодо кількості звернень до суду із новими, належним чином вмотивованими та підтвердженими відповідними доказами, заявами щодо вжиття заходів забезпечення позову у разі відмови у задоволенні їх попередніх заяв.
Ухвалою від 16.10.2019 було задоволено клопотання позивача та призначено справу до розгляду у порядку загального провадження.
Ухвалою від 30.10.2019 було задоволено заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Граніт" про забезпечення позову та вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу голови Держгеонадр України №179 від 30 травня 2019 року про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №3638 від 31.12.2004 виданого ТОВ "Граніт" до набрання чинності судовим рішенням у справі №240/9093/19.
Усною ухвалою суду постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання було замінено неналежного відповідача Центральний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України на належного - Державну службу геології та надр України.
Відповідачем було надіслано до суду відзив за змістом якого просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву вказано, що позивачу видано спеціальний дозвіл на користування надрами, проте він не виконує взяті на себе зобов`язання, а тому було внесено оскаржуваний припис.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача до суду не прибув щодо причин неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином.
Усною ухвалою постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, дійшов наступного висновку.
З матеріалів справи вбачається, що 31 грудня 2004 року позивачу надано спеціальний дозвіл на користування надрами реєстраційний номер 3638, з метою видобування гранітів, магматитів, гнейсів, придатних для виробництва щебеню будівельного та каменю бутового, строк дії продовжено 11 листопада 2034 року.
Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України було проведено планову перевірку діяльності, зокрема товариства з обмеженою відповідальністю "Граніт" відповідно до спеціального дозволу на користування надрами № 3638 від 31 грудня 2004 року.
За результатами проведеної перевірки було складено акт № 06-04/23/2019-09/п (58) від 22.03.2019 у якому зафіксовано перелік виявлених порушень. Водночас, на даний час предметом судового оскарження є припис в частині наступних порушень :
- відсутній Акт про передачу розвіданого Миропільського родовища для промислового освоєння (Протокол ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236).
- не виконано припис (від 23.11.2015 № 842-14/06) органів державного геологічного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування. Робочий проект (Коригування технологічної частини Робочого проекту розробки Миропільського родовища граніто-гнейсів на щебінь у Романівському районі Житомирської області (Доповнення-1)), розроблений у 2013 році, не погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.
- план розвитку гірничих робіт на поточний 2019 рік, погоджений в установленому порядку, відсутній.
-не виконується підпункт 5.3 пункту 5 (проводити та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт) Угоди про умови користування надрами № 3638 від 15.12.2015, пункт 2 (подальше видобування граніто-гнейсів від 100,0 до 300,0 тис. мЗ/рік (термін виконання з 1 кв. 2016 року)) Програми робіт з видобування корисних копалин. Фактично відповідно до маркшейдерської документації та форми-5 гр видобуток за 2018 рік склав 56,32 тис. м .
- кількість запасів затверджених протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236 не відповідає кількості запасів, наданих у користування за спеціальним дозволом на користування надрами № 3638 від 31.12.2004 року.
- не виконується пункт 1 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 3638 від 31.12.2004 в частині виконання умов Державної екологічної інспекції у Житомирській обл. (екологічна картка від 20.06.2014 № 1/16), а саме не проведено геохімічну оцінку родовища.
- робочий проект розробки Миропільського родовища не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних та техніко-економічних показників, у зв`язку з гіовною переоцінкою запасів (гранітів, мігматитів, гнейсів) Миропільського родовища, згідно з Протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236. Не відкориговано робочий проект.
- не виконується підпункт 5.3 Угоди про умови користування надрами "дотримуватися вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, норм виконання робіт, пов`язаних з користуванням надрами", а саме на підставі частини-першої статті 8 та статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду" (койтролю) у сфері господарської діяльності", не надано інформацію на запит" від 20.03.2019 № 465-14/06 Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України в частині порушення пункту 1 (не .виконання умов Державної екологічної інспекції у Житомирській області (екологічна картка від 20.06.2014 № 1/16), а саме не проведено геохімічну оцінку родовища) особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 3638 від 31.12.2004, якщо це не пов`язано з отриманням доходу у великих розмірах (частина 4 статті 57 КУпАП).
На підставі вказаного акту відповідачем було винесено припис від 22.03.2019 №516-14/06 про усунення виявлених порушень, за вимогами якого відповідачу, зокрема слід було у строк до 22.04.2019, усунути наступні порушення, які на даний час є предметом судового спору:
- відсутній Акт про передачу розвіданого Миропільського родовища для промислового освоєння (Протокол ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236);
- не виконано припис (від 23.11.2015 № 842-14/06) органів державного геологічного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування. Робочий проект (Коригування технологічної частини Робочого проекту розробки Миропільського родовища граніто-гнейсів на щебінь у Романівському районі Житомирської області (Доповнення-1)), розроблений у 2013 році, не погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра;
- план розвитку гірничих робіт на поточний 2019 рік, погоджений в установленому порядку, відсутній;
- не виконується підпункт 5.3 пункту 5 (проводити та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт) Угоди про умови користування надрами № 3638 від 15.12.2015, пункт 2 (подальше видобування граніто-гнейсів від 100,0 до 300,0 тис. мЗ/рік (термін виконання з 1 кв. 2016 року)) Програми робіт з видобування корисних копалин. Фактично відповідно до маркшейдерської документації та форми-5 гр видобуток за 2018 рік склав 56,32 тис.м ;
- кількість запасів затверджених протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236 не відповідає кількості запасів, наданих у користування за спеціальним дозволом на користування надрами № 3638 від 31.12.2004;
- робочий проект розробки Миропільського родовища не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних та техніко-економічних показників, у зв`язку з повною переоцінкою запасів (гранітів, мігматитів, гнейсів) Миропільського родовища, згідно з Протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236. Не відкориговано робочий проект;
Вважаючи припис у зазначеній частині таким, що винесений без врахування усіх обставин позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Так, частиною 1 статті 4 Кодексу України про надра встановлено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними.
Статтею 13 Кодексу України про надра передбачено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи. Користувачами надр на умовах угод про розподіл продукції можуть бути громадяни України, іноземці, особи без громадянства, юридичні особи України або інших держав, об`єднання юридичних осіб, створені в Україні чи за межами України (інвестори), що відповідають вимогам законодавства України. Об`єднання юридичних осіб, що не є юридичною особою, може бути користувачем надр відповідно до угоди про розподіл продукції за умови, що учасники такого об`єднання несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями, передбаченими угодою про розподіл продукції.
Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 14 Кодексу України про надра передбачено, що надра надаються у користування для видобування корисних копалин.
При цьому, статтею 19 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.
Спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України (ст. 16 Кодексу України про надра).
Відповідно до статті 24 зазначеного Кодексу користувачі надр зобов`язані:
1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;
2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр;
3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;
4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;
4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України;
5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання ним спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.
Згідно ч. 1 ст. 25 Кодексу України про надра права користувачів надр охороняються законом і можуть бути обмежені лише у випадках, передбачених законодавством України.
Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедуру продовження строку дії, переоформлення, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін, врегульовані Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі - Порядок №615).
Згідно підпунктів 1, 4 пункту 22 Порядку № 615, дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі: порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр або ж у разі невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища.
Після зупинення дії дозволу надрокористувач зобов`язаний зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці надр робіт, передбачених дозволом. Зупинення дії дозволу не звільняє надрокористувача від обов`язку проводити на ділянці надр роботи, пов`язані із запобіганням виникненню аварійної ситуації або усуненням її наслідків. Зупинення дії дозволу не є підставою для переривання строку його дії.
Дія дозволу поновлюється органом з питань надання дозволу після усунення надрокористувачем причин, що призвели до зупинення його дії.
Отже, Державна служба геології та надр України уповноважена здійснювати геологічний контроль суб`єктів господарювання з метою виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Держгеонадра може зупинити дію спеціального дозволу, у тому числі за поданням відповідного центрального органу виконавчої влади. Однак, для ухвалення такого рішення мають бути правові підстави, що ґрунтуються на фактичних передумовах, достатніх і необхідних для обмеження права в користуванні надрами.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до частини першої статті 7 Закону України від 05.04.2007 № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга статті 7 Закону № 877-V).
Частиною шостою статті 7 Закону № 877-V встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина сьома статті 7 Закону № 877-V).
Відповідно до частини восьмої статті 7 Закону № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Відповідно до підпунктів 1, 4 пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615, дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі: порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр (пункт 1); невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища (пункт 4).
Що стосується п.1 оскаржуваного припису суд зазначає наступне.
Нормативно-правовим актом, який передбачає складання акту передачі розвіданого родовища корисних копалин промислового освоєння, є Порядок передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.1995 № 114.
Так, пунктами 2, 6, 7, 8 Порядку № 114 встановлено, що користувачі надр до передачі їм родовищ корисних копалин для промислового освоєння повинні отримати в установленому порядку ліцензію на користування надрами, якщо інше не передбачено Кодексом України про надра. Передача родовищ корисних копалин, у тому числі техногенних, або їх ділянок оформлюється актом, який підписується головою та всіма членами міжвідомчої комісії. До акта додаються довідки, протоколи, описи та інші документи, зазначені в пункті 3 цього Порядку. Наявність суперечностей між членами міжвідомчої комісії фіксується актом. Акт міжвідомчої комісії є підставою для віднесення запасів корисних копалин розвіданого родовища у державному фонді родовищ корисних копалин на баланс підприємства, яке прийняло родовище для промислового освоєння. Контроль за дотриманням вимог цього Порядку, правильністю та своєчасністю передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння здійснюють у межах своєї компетенції Держнаглядохоронпраці, Держкомгеології та їхні органи на місцях.
Аналіз наведеної норми свідчить, що наявність вказаного документа перевіряється саме відповідачем при наданні спеціального дозволу на користування надрами, який вже був наданий позивачу у 2004 році.
З огляду на наведене суд дійшов висновку про безпідставність посилань відповідача у оскаржуваному приписі на відсутність такого акту, оскільки такий акт складається виключно до передачі родовищ корисних копалин для промислового освоєння, та у разі його відсутності родовища не були б передані відповідачем для освоєння.
Що стосується п.2 припису щодо того, що робочий проект (Коригування технологічної частини Робочого проекту розробки Миропільського родовища граніто-гнейсів на щебінь у Романівському районі Житомирської області (Доповнення-1)), розроблений у 2013 році, не погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра суд виходить з наступного.
Згідно статті 51 Кодексу України про надра правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.
Слід наголосити, що у матеріалах справи міститься лист відповідача від 04.02.2016 №1562/13 за змістом якого вбачається, що Державна служба геології та надр України розглянула лист ТОВ "Граніт" від 21.12.2015 №280 щодо погодження Коригування технологічної частини Робочого проекту розробки Миропільського родовища граніто-гнейсів на щебінь у Романівському районі Житомирської області та повідомила позивача, що таке погодження не відноситься до компетенції Держгеонадра України.
Разом з тим, слід наголосити, що у свою чергу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці зазначене коригування було погоджено, що підтверджується також листом Управління Держпраці в Житомирській області від 19.04.2019 №1989.
Що стосується п.3 оскаржуваного припису щодо відсутності план розвитку гірничих робіт на поточний 2019 рік, погоджений в установленому порядку суд зазначає наступне.
На час перевірки проект був розроблений, проте не був погоджений у встановленому законом порядку, оскільки ТОВ "Граніт" станом на лютий- березень 2019 року не здійснювало видобуток корисних копалин. Водночас, такий проект було погоджено позивачем у квітні 2019 року, що підтверджується його копією наявною у матеріалах справи.
Що стосується п.4 припису щодо того, що не виконується підпункт 5.3 пункту 5 (проводити та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених у Програмі робіт) Угоди про умови користування надрами № 3638 від 15.12.2015, пункт 2 (подальше видобування граніто-гнейсів від 100,0 до 300,0 тис. мЗ/рік (термін виконання з 1 кв. 2016 року)) Програми робіт з видобування корисних копалин. Фактично відповідно до маркшейдерської документації та форми-5 гр видобуток за 2018 рік склав 56,32 тис.м.
Дійсно, стаття 24 Кодексу України про надра зобов`язує користувачів надр серед іншого виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Однак вимоги контролюючого органу в цій частині безпосередньо порушують зазначений вище принцип розсудливості. Вказаною Угодою передбачено збільшення об`ємів видобування корисних копалин. ГОВ "Граніт" має технічні можливості для цього. Проте у зв`язку з відсутністю попиту на щебінь, що безпосередньо обумовлено відсутністю коштів у покупців (дорожнє будівництво здійснюється , як правило, за бюджетні кошти), а тому працювати на склад ГОВ "Граніт" не може, оскільки це призведе до заборгованості по заробітній платі, сплаті податків і до фактичного припинення діяльності суб`єкта господарювання.
Що стосується п. 5 припису щодо невідповідності кількості запасів, затверджених протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 р. №4236, та наданих у користування спеціальним дозволом та п.8 щодо того, що робочий проект розробки Миропільського родовища не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних та техніко-економічних показників, у зв`язку з повною переоцінкою запасів (гранітів, мігматитів, гнейсів) Миропільського родовища, згідно з Протоколом ДКЗ України від 26.12.2017 № 4236. Не відкориговано робочий проект суд виходить з наступного.
Пунктом 17 Порядку падання спеціальних дозволів па користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 р. № 615, передбачено, що внесення змін до дозволу здійснюється па підставі заяви та поданих надрокористувачем документів або інформації Мінприроди за результатами оцінки впливу па довкілля у разі: зміни особливих умов та інших умов, визначених у дозволі; зменшення площі ділянки надр за ініціативою надрокористувача або відповідних контролюючих органів; виявлення під час користування надрами даних про нові властивості, якість або кількість корисних копалин після проведення державної експертизи відповідних геологічних матеріалів відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 р. № 865 При цьому у разі, коли було виявлено і затверджено запаси корисної копалини загальнодержавного значення, внесення змін до дозволу здійснюється після отримання погодження Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної, Київської та Севастопольської міської ради у зв`язку передбачено збільшення об`ємів видобування корисних копалини).
У зв`язку з проведенням повторної геолого-економічної оцінки Миропільського родовища грапіто-гпейсів в період 2017-2018 р.р. ГОВ "Граніт" надало відповідний пакет документів для внесення змін ще 22.02.2019 лист №31, вхідний № в Державній службі геології та надр України - 5982/02/12-19 від 27.02.2019.
Погодження проекту розробки родовища, включаючи коригування належить до компетенції Державної служби геології та надр України, обов`язком позивача є лише звернутися із відповідною заявою. Разом з тим, в матеріалах справи містяться достатні докази того, що позивачем вчинялись активні дії визначені нормами чинного законодавства, водночас бездіяльність з цього питання допущено саме з боку відповідача.
Що стосується п.7 припису щодо того, що надрокористувач не зупинив проведення на наданій йому в користування ділянці роботи, передбачені Дозволом, після зупинення дії Дозволу (дія спеціального дозволу на користування надрами зупинена з 01.11.2017 року, відповідно до наказів Держгеонадр України від 19.12.2016 № 489, від 01.02.2017 № 49) суд виходить з наступного.
Відповідач посилається на те, що дія спеціального дозволу на користування надрами зупинена з 01.11.2017 року, відповідно до наказів Держгеонадр України від 19.12.2016 № 489, від 01.02.2017 № 49.
Разом з тим, позивач посилається на те, що жодного наказу з цього приводу підприємством не отримано.
Водночас, доказів направлення та вручення ТОВ "Граніт" зазначених наказів суду надано не було. Наведені обставини дають суду підстави до висновку, що у разі відсутності у позивача наказів про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами з 01.11.2017 позивач був позбавлений можливості вчинити такі дії.
Крім того за змістом витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: договір оренди землі, укладений 27.03.2013 р. був зареєстрований цього ж дня 27.03.2013 о 12.15.41 год. з цільовим призначенням орендованої землі - для розміщення та експлуатації споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідачем під час розгляду справи не доведено правомірності припису в оскаржуваній частині. Таким чином суд, дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ "Граніт" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення №347 від 20.06.2019 позивачем під час звернення з даним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246, 255, 293,295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправними та скасувати 1-5,7,8 та 10 припису від 22.03.2019 № 516-14/06 Державної служби геології та надр України.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Граніт" сплачений судовий збір у сумі 1921,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева