Справа № 520/11634/19
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2020 р. № 520/11634/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Шевченківського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Дегтярівська, 31 А) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

01 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати дії Шевченківського районного суду м. Києва неправомірними з приводу невиконання вимог п.п.13.1, 13.3, 21.5, 21.6 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах м. Києва та Севастополя, апеляційному суді АРК та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних та кримінальних справ, затвердженої наказом ДСА України № 173 від 17.12.2013, п.3.4 рішення Ради суддів України № 33 від 06.02.2009 «Правила поведінки робітника суду»; зобов`язати Шевченківський районний суд м. Києва виконувати вимоги п.п.13.1, 13.3, 21.5, 21.6 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах м. Києва та Севастополя, апеляційному суді АРК та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних та кримінальних справ, затвердженої наказом ДСА України № 173 від 17.12.2013, п.3.4 рішення Ради суддів України № 33 від 06.02.2009 «Правила поведінки робітника суду».

В обґрунтування заявленого позову ОСОБА_1 зазначено, що 25.03.2019 Шевченківським районним судом м. Києва було постановлено ухвалу по справі №761/6662/19, яким повернуто позовну заяву ОСОБА_1 з додатками. Згідно Єдиного реєстру судових рішень копія ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 25.03.2019 була направлена для реєстрації 19.06.2019, зареєстрована 19.06.2019, опублікована - 20.06.2019. Копію вказаної ухвали, як зазначає позивач, було направлено судом на його адресу 26.06.2019 01.7.2019 позивач прибув до відповідача для ознайомлення з матеріалами справи відповідно до його заяви від 14.02.2019. При цьому, помічник судді наполягала написати заяву про ознайомлення з матеріалами справи на бланку суду, відповідно до якого позивач мав залишити в залог свій паспорт. Крім того, в суді виявилося відсутність спеціального місяця для ознайомлення з матеріалами справи, у зв`язку з чим, як зазначає позивач, він мав ознайомлюватися з матеріалами справі у коридорі. Також, матеріали справи були надані ОСОБА_1 для ознайомлення без запису в журналі видачі справ, без підпису позивача. Усі працівники суду були без беджів.

Відповідно до положень ст.ст.171, 257, 262 КАС України розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Директора з питань маркетингу і комунікації Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» Юрковської Олени Михайлівни про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою суду від 20.02.2019 позовну заяву було залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.03.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до Директора з питань маркетингу і комунікації Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» Юрковської Олени Михайлівни про стягнення моральної шкоди, - повернуто позивачу разом з доданими до неї документами згідно положень ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до п.21.5 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, апеляційному суді Автономної Республіки Крим та вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 17.12.2013 № 173 (чинної на час виникнення спірних правовідносин), у разі постановлення ухвали про повернення позовної заяви/заяви копія ухвали із супровідним листом до неї не пізніше наступного дня надсилається позивачу/заявнику рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення.

Секретар судового засідання виготовляє ксерокопію заяви, яка підшивається до матеріалів справи перед ухвалою про залишення заяви без руху.

Заява з доданими до неї матеріалами до справи не підшивається, а вкладається в окремий конверт, про що зазначається на конверті із зазначенням кількості аркушів вмісту, який зберігається при матеріалах справи до набрання ухвалою законної сили та повернення матеріалів заяви позивачу/заявнику.

Сформована, як описано вище, справа передається до канцелярії суду на зберігання.

З матеріалів справи судом встановлено, що копію ухвали від 25.03.2019 Шевченківським районним судом м. Києва було направлено на адресу позивача за вихідним номером 33352/19-Вих за трек-номером 650.

Згідно п.21.6 Інструкції, якщо апеляційна скарга на ухвалу про повернення позовної заяви/заяви не надійшла та ухвала набрала законної сили заява разом з усіма доданими до неї документами і з супровідним листом через три дні після закінчення строку, встановленого для апеляційного оскарження, надсилається рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення позивачу/заявнику чи представнику позивача/заявника або видається цим особам під розписку.

Ті ж самі дії з виконання ухвали вчиняються не пізніше трьох днів після повернення справи з апеляційного суду у разі, якщо ухвала набрала законної сили.

Повідомлення про вручення поштового відправлення після повернення до суду або розписка з даними про вручення/одержання матеріалів приєднується до матеріалів справи.

Ксерокопія заяви, оригінали ухвал про залишення без руху та про повернення заяви із супровідними листами про надсилання копій цих ухвал, а також повідомлення про вручення поштових відправлень формуються у визначеному цією Інструкцією порядку і зберігаються у справі.

Такі матеріали передаються до канцелярії суду наступного робочого дня.

Інформація про рух позовної заяви/заяви вноситься до АСДС.

Таким чином, підставою для повернення заяви разом з усіма доданими до неї документами є набрання ухвалою законної сили.

Ухвала Шевченківського районного суду м. Києва по справі №761/6662/19 набрала законної сили 25.03.2019 (з моменту її підписання), тому заява разом з усіма доданими до неї документами була направлена позивачу разом з копією ухвали з додержанням положень п.21.6 Інструкції.

Порядок видачі (надсилання) справ (матеріалів кримінального провадження) для ознайомлення та копій судових документів врегульовано пунктом 13 вищеназваної Інструкції.

Так, відповідно до п.13.1 Інструкції, справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією голови суду, судді (судді-доповідача), секретаря відповідної судової палати на підставі письмової вимоги (заяви) таким особам:

прокуророві, який має право на участь у розгляді справи, - після пред`явлення службового посвідчення;

адвокатам, які беруть участь у розгляді справ (після пред`явлення документа, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, зокрема: посвідчення адвоката, договору про надання правової допомоги; довіреності; ордера; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги);

іншим учасникам кримінального провадження, адміністративного або цивільного процесу, а також особам, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки (після пред`явлення документа, що посвідчує особу: паспорта, службового посвідчення, пенсійного посвідчення тощо, та в необхідних випадках - доручення представника).

Особам, які мають право витребування справ за службовим становищем, не пов`язаним із розглядом справи (матеріалів кримінального провадження), справи видаються тільки на підставі відповідної письмової вимоги з резолюцією голови суду, після пред`явлення службового посвідчення.

Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) проводиться виключно у приміщенні суду та у присутності працівника апарату суду.

Факт ознайомлення із матеріалами справи (кримінального провадження) фіксується працівником апарату суду в журналі видачі судових справ шляхом вчинення запису про те, хто і коли ознайомлювався зі справою (матеріалами кримінального провадження).

Видача справ (матеріалів кримінального провадження) для проведення аналізів, узагальнень або з іншою метою, що не пов`язані з розглядом справ (матеріалів кримінального провадження), проводиться на письмовий запит відповідної установи за письмовим розпорядженням голови суду чи його заступника.

Особа, яка одержує справу (матеріали кримінального провадження) для ознайомлення, розписується в журналі видачі справ (матеріалів кримінального провадження) для ознайомлення (Додаток 14), де зазначаються дата, година видачі. Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) та протоколом судового засідання проходить у встановленому розпорядженням голови суду місці (пункт 13.3 Інструкції).

Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) та протоколом (журналом) судового засідання особи, яка тримається під вартою (підозрюваної, обвинуваченої або засудженої), відбувається у спеціально відведеному місці приміщення суду, визначеному головою суду.

Після ознайомлення з матеріалами справи особа робить відмітку на заяві про надання справи для ознайомлення, яка долучається до матеріалів справи.

При поверненні справи (матеріалів кримінального провадження) після ознайомлення працівник апарату суду повинен ретельно перевірити наявність усіх матеріалів у справі (матеріалах кримінального провадження), зазначити в журналі видачі справ (матеріалів кримінального провадження) для ознайомлення час повернення справи (матеріалів кримінального провадження) та поставити підпис про її отримання. У разі виявлення нестачі документів, аркушів, їх пошкодження складається акт у двох примірниках, один з яких передається голові суду для вжиття відповідних заходів, а другий долучається до справи (матеріалів кримінального провадження).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 01.06.2019 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва для ознайомлення з матеріалами справи за письмовою заявою, поданою до суду 14.02.2019.

Згідно пояснень помічника судді Мальцева Д.О. - Фецяка Р . А. , позивач ОСОБА_1 дійсно 01.07.2019 звернувся за інформацією по справі №761/6662/19, яку йому було надано.

Помічник судді Фецяк Р.А. зазначив, що після звернення позивача з відповідною заявою, справу було підготовлено для ознайомлення та матеріали справи надані ОСОБА_1 в приміщенні суду, що позивачем не заперечується.

При цьому, помічником судді Фецяком Р.А. було запропоновано позивачу заповнити на бланку заяву про ознайомлення з роз`ясненням правил ознайомлення з матеріалами справи, на що останній відмовився, мотивуючи це тим, що ним вже була подана заява на ознайомлення.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам в частині позовних вимог щодо порушення відповідачем порядку видачі справи для ознайомлення позивачу, суд зазначає, що суду не надано належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст.73, 74 КАС України щодо вимоги працівника Шевченківського районного суду м. Києва віддати паспорт ОСОБА_1 у заставу. Бланк заяви на видачу справи для ознайомлення не містить даного посилання, а містить вимоги щодо порядку ознайомлення з матеріалами справи, серед яких відсутній пункт про необхідність надати паспорт.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що ОСОБА_1 реалізував своє право на ознайомлення з матеріалами справи в приміщенні суду в присутності помічника судді Фецяка Р.А. , здійснивши записи на довідковому листі справи.

Встановлення стандартів моральної цілісності та відповідної поведінки працівників суду, які ґрунтуються на дотриманні особистої, професійної та організаційної

етики задля підтримання авторитету, незалежності і ефективності судової влади, підвищення довіри громадськості до суду є метою Правил поведінки працівника суду, затверджених рішенням Ради суддів України від 06.02.2009 N 33.

Ці правила встановлюють загальні вимоги поведінки працівників суду, якими вони мають керуватись під час та поза виконанням своїх службових обов`язків.

Вимоги щодо поведінки судових службовців окремих категорій повинні відповідати вимогам, що встановлені цими правилами.

Згідно п.3.4 Правил працівник суду повинен бути охайним, носити достойний діловий

одяг та уникати екстравагантності; носити бейдж із зазначенням свого прізвища, імені по-батькові, називати себе на першу вимогу відвідувачів суду.

В адміністративному позові ОСОБА_1 зазначено, що 01.06.2019 працівники апарату суду не мали беджів, як це встановлено положеннями вищевказаних Правил.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 1 ст. 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист встановленим цією нормою шляхом.

За статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищезазначене, для цілей реалізації завдання адміністративного судочинства з захисту порушених права та інтересів осіб рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, приписами Кодексу адміністративного судочинства на суб`єкта владних повноважень покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності.

Разом з цим, КАС України покладає на позивача обов`язок обґрунтування своїх вимог, щодо порушення його прав рішенням, діями чи бездіяльністю відповідача, якими порушено його права та інтереси, з наданням доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення таких прав, свобод чи інтересів.

Виходячи із системного аналізу наведених норм КАС України, особа, яка звертається до адміністративного суду з позовом має довести наявність порушення оскаржуваним рішенням суб`єкту владних повноважень її прав та інтересів у сфері публічно-правових відносин, які потребують судового захисту.

Суд зазначає, що порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичні негативні правові наслідки протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї, у вигляді виникнення, зміни чи припинення певних правовідносин за її участю.

Відповідно до приписів частини першої статті 55 Конституції України, пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25 грудня 1997 року, будь-яка особа має право звернутись до суду, якщо її права порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Тобто, оспорювані позивачем дії або бездіяльність відповідача повинні мати безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом або позбавлення можливості повністю чи в частині реалізувати належне цій особі право, або шляхом безпідставного покладення на цю особу будь-якого обов`язку.

ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження порушення його прав, створення перешкод для реалізації таких прав з боку Шевченківського районного суду м. Києва, а також доказів впливу суб`єкта владних повноважень, дії якого оскаржуються, на права та обов`язки ОСОБА_1 .

Разом з тим, з наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що позивачем реалізовано право на звернення до суду з позовом, на ознайомлення з матеріалами справи у порядку та спосіб, визначений чинним процесуальним законодавством.

Повернення позовної заяви ОСОБА_1 по справі №761/6662/19 разом зі всіма доданими матеріалами здійснено на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України з дотриманням вимог п.21.6 Інструкції.

Крім того, суд зазначає, що Конституційний Суд України у п. 4.2 Рішення від 23.05.2001 року № 6-рп/2001 роз`яснив, що порядок здійснення правосуддя регламентується відповідним процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення питань підвідомчості судам спорів, порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судового розгляду справ у першій інстанції, в касаційному і наглядовому порядку та прийняття по них судових рішень, належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Що ж стосується актів, дій або бездіяльності посадових і службових осіб органів судової влади, що належать до сфери управлінської діяльності, то вони можуть бути оскаржені до суду на загальних підставах.

З огляду на зазначені вище правові норми, захисту та поновленню адміністративним судом підлягають саме порушені права осіб рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, при цьому, суд повинен об`єктивно встановити наявність негативних правових наслідків для позивача у вигляді виникнення, зміни чи припинення певних прав та обов`язків, які виникли у зв`язку з такими рішеннями, діями чи бездіяльністю.

Під час розгляду справи позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що оспорювані ним дії відповідача мали безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки ОСОБА_1 шляхом позбавлення можливості повністю чи в частині реалізувати належне йому право, або шляхом безпідставного покладення на нього будь-якого обов`язку.

Доводи позивача стосовно порушення його прав діями Шевченківського районного суду м. Києва з приводу невиконання вимог п.п.13.1, 13.3, 21.5, 21.6 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах м. Києва та Севастополя, апеляційному суді АРК та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних та кримінальних справ, затвердженої наказом ДСА України № 173 від 17.12.2013, п.3.4 рішення Ради суддів України № 33 від 06.02.2009 «Правила поведінки робітника суду», суд вважає необґрунтованими, оскільки оскаржуваними діями не вирішено питань, які створюють, змінюють або припиняють права або обов`язки позивача, відтак останні не мають ознак регуляторного характеру. Тобто не створюють для позивача будь-яких правових наслідків, а тому суд вважає необґрунтованим стверджувальне позивачем порушення його законних прав та інтересів. Жодних доказів про існуючі порушення прав позивача оскаржуваними діями, позовна заява не містить.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення його прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин, то у суду відсутні підстави для задоволення позову.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 262, 263 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Шевченківського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Дегтярівська, 31 А) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко