Справа № 810/5657/15
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/5657/15
У Х В А Л А

02 березня 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Сорочко Є.О., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 до Управління Держгеокадастру у Вишгородському районі Київської області, Головного управління Держгеокадастру в Київській області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у задоволенні позову відмовлено. Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Вимоги до апеляційної скарги, порядку та строків її подання встановлені статтями 295-297 КАС.

Апеляційна скарга не відповідає зазначеним вимогам у зв`язку з відсутністю документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та пропуском строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст оскаржуваного рішення складено 05.10.2018, а тому граничним строком його оскарження є 05.11.2018. Однак, апеляційну скаргу подано лише 23.09.2019, тобто зі значним пропуском встановленого КАС строку.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обґрунтування поданого клопотання скаржник посилається на отримання копії оскаржуваного рішення лише 13.09.2019. Водночас, до апеляційної скарги доказів цьому надано не було, а матеріали справи їх не містять.

Варто зауважити, що строк апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції є доволі стислим - тридцять днів, і якщо зважити на характер спірних правовідносин, встановлений строк з одного боку має на меті дисциплінувати скаржника, який, якщо він справді зацікавлений у відновленні своїх порушених прав, повинен якомога швидше реалізувати своє право на апеляційне оскарження, з іншого боку - є своєрідним бар`єром, який повинен запобігати зловживанню правами і сприяти правовій визначеності спірних правовідносин.

Таким чином, реалізувати своє право на апеляційне оскарження потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що вступну та резолютивну частину оскаржуваного рішення проголошено у відкритому судовому засіданні 26.09.2018, у якому був присутній представник ОСОБА_1 - Сокол А.О. Повний текст рішення був виготовлений, як зазначалося 05.10.2020.

Не зважаючи на це, ні позивач, ні його представник, знаючи про те, що повний текст рішення виготовляється протягом десяти (п`яти) днів згідно частини третьої статті 243 КАС, не вживали будь-яких дій щодо його отримання у суді протягом більш як одинадцяти місяців.

При цьому, повний текст спірного рішення був опублікований та доступний у Єдиному державному реєстрі судових рішень з 01.11.2018 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/77468969).

У даному випадку є незрозумілими є причини тривалого (понад одинадцять місяців) очікування надходження судового рішення, оскільки, як зазначалося, представник позивача про ухвалення оскаржуваного судового рішення був обізнаний.

Таким чином, позивач протягом тривалого часу (майже рік) що значно перевищує місячний строк апеляційного оскарження, не проявляв зацікавленості у результаті розгляду справи у суді першої інстанції. Вказані у клопотанні обставини отримання рішення лише у вересні 2019 року не виправдовують поведінки скаржника у цій ситуації, який як заінтересована у розгляді своєї справи особа мав би проявити пильніший інтерес до свого позову, аніж як очікувати, що, з огляду на наведене, теж могло б засвідчити про його намір відновити свої порушені права.

В аспекті викладеного у суду наразі відсутні достатні та переконливі підстави для поновлення місячного строку для оскарження рішення суду першої інстанції, пропущеного майже на рік від дати складення його повного тексту.

З огляду на це, колегія суддів дійшла висновку, що вказані скаржником причини пропуску строку не є поважними, а тому наразі відсутні підстави для задоволення його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 296, частини другої статті 132 КАС до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

З урахуванням того, що позивачами у позові було заявлено одинадцять вимог немайнового характеру (з урахуванням ухвали про закриття провадження у частині позовних вимог - (1-4) про визнання протиправними дій щодо надання дозволів на розробку проектів землеустрою та передачі у власність 4 (чотирьох) земельних ділянок; (5-8) визнання протиправними дій щодо державної реєстрації та зобов`язання скасувати державну реєстрацію цих 4 (чотирьох) земельних ділянок; (9-11) зобов`язання вчинити дії щодо відновлення записів про реєстрацію 3 (трьох) інших земельних ділянок), то відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01 січня 2015 року, судовий збір за подання апеляційної скарги становить 8038,8 грн, проте скаржником сплачено лише частину - 1461,9 грн.

У відповідності до частини другої статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити десятиденний строк з моменту вручення цієї ухвали протягом якого скаржник має право надати оригінал документа про доплату судового збору у встановленому законом розмірі (6576,9=8038,8-1461,9).

Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі якщо недоліки апеляційної скарги не буде усунуто, вона буде повернута скаржнику, а у випадку неподання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження або визнання неповажними причин пропуску строку, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 169, 295, 296, 298 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року залишити без руху.

Встановити десятиденний строк з моменту отримання цієї ухвали протягом якого скаржник має право надати оригінал документа про доплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Роз`яснити, що протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Є.О. Сорочко