Справа № 360/879/20
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

03 березня 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/879/20
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали за позовною заявою Виконавчого комітету Попаснянської міської ради (місцезнаходження: 93300, Луганська область, Попаснянський район, м. Попасна, вул. Мічуріна, буд. 1) до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 61022, Харківська область, м. Харків, Дзержинський район, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх) про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

27 лютого 2020 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Виконавчого комітету Попаснянської міської ради (далі позивач) до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок № UA-М-2020-02-06-000020 про результати моніторингу закупівлі «Самоскид» (ДК 021:20-0 Великовантажні мототранспортні засоби) UA-2019-09-05-000796-а (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-09-05-000796-a).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі позивачем товару: «Самоскид» (ДК 021:2015 - 34140000-0 - Великовантажні мототранспортні засоби) UA-2019-09-05-000796-а (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-09-05-000796-a), за результатами якого відповідачем складено відповідний висновок № UA-М-2020-02-06-000020 про встановлені порушення: вимог пункту 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 449/28579, та порушення вимог абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

На виконання вищевказаної норми Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем 19 лютого 2020 року через електронну систему закупівель оприлюднено інформацію про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель/аргументовані заперечення до висновку/інформація про причини неможливості усунення виявлених порушень (лист від 19 лютого 2020 року № 366-02-12).

Згідно з частиною десятою статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення.

Щодо порушення позивачем вимог пункту 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 449/28579 (далі Наказ № 490), позивач зазначив таке.

Закупівлю замовником оголошено 05 вересня 2019 року, що підтверджується скріншотом з електронної системи закупівель.

Відповідно до частини першої статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на вебпорталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю.

На підставі вимог пункту 10 частини першої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» розроблення та затвердження форм оголошення про проведення процедури закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу) та повідомлення про намір укласти договір є одними з основних функцій Уповноваженого органу.

Так, на виконання вказаних вимог закону Наказом № 490 затверджено форми документів у сфері публічних закупівель, у тому числі форма повідомлення про намір укласти договір.

Відповідно до пункту 2 Наказу № 490 формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель.

З 03 травня 2019 року набрав чинності наказ Мінекономрозвитку від 21 березня 2019 року № 463 «Про внесення змін до наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2019 року № 490», яким внесено зміни до форм документів у сфері публічних закупівель, затверджених Наказом № 490.

Наказом внесені зміни до форм документів у сфері публічних закупівель, які передбачають доповнення форм новими пунктами, зокрема, «Вид предмета закупівлі», «Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)», «Джерело фінансування закупівлі», «Номер додаткової угоди», «Сума договору після внесення змін», «Кількість товарів або обсяг виконаних робіт чи надання послуг після внесення змін».

Згідно з Наказом № 490 Форма «Повідомлення про намір укласти договір» заповнюється електронною системою закупівель автоматично. Технічна можливість зазначення пункту 11 «Джерело фінансування закупівлі» в зазначеній формі з`явилася на майданчику «Е-Тендер» тільки з 01 листопада 2019 року, що підтверджується скріншотом екрану (особисті повідомлення електронного майданчика «Е-Тендер» в кабінеті замовника) та офіційним листом Товариства з обмеженою відповідальністю «Е-Тендер» на запит Замовника вих. № 117 від 18 січня 2020 року.

Форма документа «Форма повідомлення» про намір укласти договір затверджена Наказом № 490, має виноску "*" : *, заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Тобто, на час складання позивачем цього повідомлення в електронній системі закупівель відповідне поле для заповнення було відсутнє з технічної точки зору, тому позивач і не міг його заповнити, а система автоматично сформувати. Крім того, як вказано в самому Наказі № 490 так і з технічної точки зору, повідомлення про намір укласти договір формується електронною системою закупівель самостійно без втручання користувача.

У друкованій формі повідомлення про намір укласти договір «Джерело фінансування закупівлі» було зазначено в пункті 8-1 в графі «Опис» «Кошти місцевого бюджету міста Попасна». Таким чином, замовник не порушив вимоги законодавства про закупівлі, зокрема щодо правильності заповнення форм документів, передбачених Наказом № 490.

Щодо порушення позивачем вимог абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач зазначив таке.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на вебпорталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання. В законодавстві чітко не визначено і не розтлумачено, в яких саме випадках і з якої відправної точки замовник має відрахувати дату опублікування такого звіту.

Відтак, замовником здійснено оприлюднення звіту саме з підстав закінчення строку дії Договору про закупівлю 31 грудня 2019 року. Тобто, останнім днем оприлюднення звіту мало бути 03 січня 2020 року. Позивач зазначає, що порушення цього строку дійсно мало місце, але не з вини замовника, а у зв`язку з неналежною роботою електронного майданчика «Е-Тендер», про що свідчить лист від 18 січня 2020 року № 118, в якому майданчиком зазначено, що 02 та 03 січня 2020 року в деякі періоди часу виникало уповільнення роботи сервісів майданчика. В період часу в робочі дні - 08, 09, 10, 13 січня секретар тендерного комітету намагалася здійснити публікацію звіту про виконання договору, але з технічних причин це зробити не вдавалося, що було засвідчено відповідними актами. Відтак, звіт про виконання договору оприлюднено 14 січня 2020 року.

З урахуванням вищевикладеного, позивач вважає, що твердження Держаудитслужби України щодо порушення Замовником пункту 2 Наказу № 490 та абзацу десятого частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» є передчасними та такими, що не ґрунтуються на законі.

При цьому, висновком від 14 лютого 2020 року позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, оскаржуваним висновком позивача зобов`язано здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень, проте не конкретизовано, які саме заходи має вжити позивач, відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене є порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Також позивач вважає, що оскаржуваний висновок складений не у відповідності із формою висновку, затвердженою наказом Держаудитслужби України від 23 квітня 2018 року № 86 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 01 червня 2018 року за № 654/32106. Так, цим наказом затверджено також Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, відповідно до якого у констатуючій частині форми висновку у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель має бути вказане посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення. Отже, цей наказ не містить заборони зазначати спосіб усунення порушення.

Крім того, відповідач зазначив, що відповідна процедура закупівлі є закінченою, оскільки з переможцем торгів укладено договір про закупівлю, жодних суттєвих порушень законодавства у сфері публічних закупівель, які б вплинули на результати торгів не допущено, втрат місцевого бюджету не має.

З урахуванням викладеного, позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню оскаржуваний висновок.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі не встановлено, тому вважаю за необхідне відкрити провадження у цій справі.

Згідно з пунктом 4 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною третьою статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи положення частин першої, другої, третьої статті 12, частини третьої статті 257 КАС України, суд вважає за необхідне розглядати дану справу в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 5, 9, 12, 19, 20, 32, 160, 161, 168, 171, 174, 175, 256, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовною заявою Виконавчого комітету Попаснянської міської ради (місцезнаходження: 93300, Луганська область, Попаснянський район, м. Попасна, вул. Мічуріна, буд. 1) до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 61022, Харківська область, м. Харків, Дзержинський район, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх) про визнання протиправним та скасування рішення.

Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 26 березня 2020 року об 11 год. 00 хв. у приміщенні Луганського окружного адміністративного суду за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, проспект Космонавтів, 18, І поверх, зала судових засідань № 3.

Зобов`язати відповідача протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі надіслати (надати) суду відзив на позовну заяву (відзив) і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду) разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Звернути увагу відповідача на те, що відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

Абзацом другим підпункту 11 пункту 16-1 «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Частиною першою статті 55 КАС України передбачено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника (частина третя статті 55 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 55 КАС України держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, в порядку самопредставництва юридичну особу, орган державної влади та орган місцевого самоврядування може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством, установчими документами чи трудовим договором (контрактом).

На підтвердження здійснення самопредставництва юридичної особи, органу державної влади та органу місцевого самоврядування відповідно до трудового договору представник має надати суду в належним чином засвідчених копіях наказ про призначення на посаду, положення про юридичну службу (юридичний відділ), посадову інструкцію та довіреність, в якій визначений обсяг повноважень представника в порядку самопредставництва.

Нагадати сторонам, що згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів Згідно з оригіналом, назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Попередити сторони, що відповідно до частини дев`ятої статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Справа розглядатиметься суддею Чернявською Т.І. одноособово.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати учасникам справи разом з витягом про їхні процесуальні права та обов`язки, встановлені статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в системі Електронний суд для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, для чого потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua;

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.І. Чернявська