Справа № 1.380.2019.004213
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.004213
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Грень Н.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Редкевич О.Р.,

представника позивача Думич А.М.,

представника відповідача Сапіги А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

19.08.2019 до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Інспекції архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, яка полягає у невжитті заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 153, щодо приміщення, яке суміжне із будівлею на вул. Городоцькій, 155 у м. Львові, розміщене в комплексі двоповерхової споруди перед ринком Привокзальний, на підставі звернення від 25.01.2019;

- зобов`язати Інспекцію архітектурно-будівельного контролю у м. Львові на підставі звернення від 25.01.2019 провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 153, щодо приміщення, яке суміжне із будівлею на вул. Городоцькій, 155 у м. Львові, розміщене в комплексі двоповерхової споруди перед ринком Привокзальний, і за результатами якої скласти акт перевірки.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначила, що їй на праві спільної часткової приватної власності належить нежитлове приміщення, що знаходиться на АДРЕСА_1 . Вказане приміщення напряму межує з приміщеннями ринку «Привокзальний» по вул. Городоцькій, 153 ум. Львові, а саме комплексом двоповерхової споруди. У минулому між приміщенням позивача та приміщенням та ринку «Привокзальний» знаходився прохід, який виконував функцію додаткового входу/виходу на ринок «Привокзальний» та відмежовував приміщення позивача від ринку. Однак, позивач виявила, що вказаний прохід зник, а на його місці змонтовано нежитлове приміщення із сандвіч панелей, в якому функціонує заклад громадського харчування по продажу їжі швидкого приготування, яке прилягає до приміщення позивача та є суміжним до нього. Позивач стверджує, що я не надавала жодних дозволів на монтаж цього об`єкту, безпечність монтажу та розміщення приміщення з позивачем не узгоджували. Відтак, на думку позивача вказаний об`єкт є змонтованим незаконно, без належних документів та з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Позивач, з метою захисту своїх прав, для проведення перевірки та застосування відповідних заходів зверталась до Інспекції архітектурно-будівельного контролю у м. Львові із відповідними зверненнями. Однак, Інспекція відмовила у здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки вищенаведені приміщення є зареєстрованими, вони є об`єктами нерухомого майна, а відтак відсутні підстави для у здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. На думку позивача, своєю бездіяльністю відповідач грубо порушує і продовжує порушувати законні права та інтереси позивача.

Відповідач позов не визнав, 11.10.2019 долучив до матеріалів справи відзив на позовну заяву в якому зазначив, що законодавством передбачено певний часовий проміжок у загальному процесі здійснення архітектурної діяльності, впродовж якого може мати місце здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю - під час виконання підготовчих та будівельних робіт. На підставі заяв гр. ОСОБА_1 . Інспекцією було здійснено позапланові перевірки об`єкта, але було встановлено відсутність законних підстав для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю відносно об`єктів за адресою АДРЕСА_2 Львів АДРЕСА_3 , оскільки не є об`єктами будівництва, а є об`єктами нерухомого майна. притягнення фізичної особи Інспекцією до відповідальності на підставі КУпАП можливе впродовж 2-х місяців з моменту завершення самочинних будівельних робіт та/або початку експлуатації. З урахуванням вказаного, просив у задоволенні позову відмовити.

24.10.2019 за вх. № 38981 позивачем подано до суду відповідь на відзив у якій зазначено, що у відзиві відповідач не спростував твердження та аргументи позивача стосовно суті позовних вимог. Позовні вимоги стосуються обставин невжиття заходів державного архітектурно-будівельного контролю на підставі звернення від 25.01.2019, а не звернення від 15.05.2018. Жодних документів на підтвердження перевірки на підставі звернення від 25.01.2019 Інспекція не надала.

Ухвалою судді від 22.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог н предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

У підготовчому засіданні 28.11.2019 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 .

Ухвалою від 24.12.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

ОСОБА_1 на праві спільної часткової приватної власності належить нежитлове приміщення загальною площею 263 кв. м., що знаходиться на АДРЕСА_1 .

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові розглянуто заяву гр. ОСОБА_1 від 12.11.2017, що була зареєстрована у відділі «Центр надання адміністративних послуг м. Львова» Львівської міської ради від 21.11.2017 за №3-3- та отримана Інспекцією.

У своїй заяві гр. ОСОБА_1 вказує на те, що є власницею нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 , яке межує з ринком «Привокзальний». ОСОБА_1 було встановлено, що зі сторони ринку змонтували тимчасову споруду (з сендвіч панелі) для продажу їжі швидкого приготування, що вона вважала незаконним і просила Інспекцію провести перевірку.

В свою чергу, Інспекція надала відповідь від 11.12.2017 №0006-5483 про те, що ухвалою Львівської міської ради «Про розмежування повноважень між виконавчими органами Львівської міської ради» від 14.07.2016 року №777 питання надання дозволів на розміщення тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності віднесено до повноважень управління архітектури Львівської міської ради, тому, здійснення контролю за розміщенням малих архітектурних форм чи тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності не віднесено до повноважень Інспекції.

Однак згодом, 02.05.2018, за результатами комісійного обстеження об`єкта за адресою м.Львів, вул. Городоцька, 153 у складі представників Інспекції, Франківського ВП ГУНП у Львівській області, управління земельних ресурсів ЛМР, Франківської районної адміністрації та представника заявниці ОСОБА_1 складено акт про те, що об`єкт не є тимчасовою спорудою, а є об`єктом містобудування.

Надалі, на підставі звернення гр. ОСОБА_1 , від 15.05.2018, зареєстрованого в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради від 17.05.2018 за №3-3-43853-Л-0006, Інспекцією винесено наказ від 23.05.2018 №294-П про проведення позапланової перевірки здійснення будівельних робіт на АДРЕСА_3 та направлення для проведення позапланового заходу від 23.05.2018 № 294-пп.

За результатами вказаного позапланового заходу складено акт №11294-пп з висновком, що при виході провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Покотила Сергія Сергійовича за адресою м. Львів, вул. Городоцька, 153 здійснити перевірку відповідності до вимог п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. №553, не було можливим, оскільки суб`єкти будівництва або їхні уповноважені представники на час проведення перевірки були відсутні.

На підставі цього ж звернення гр. ОСОБА_1 , від 15.05.2018, зареєстрованого в Центрі надання адміністративних послуг Львівської міської ради від 17.05.2018 за №3-3-43853-Л-0006, Інспекцією винесено наказ від 02.07.2018 №376-п про проведення позапланової перевірки здійснення будівельних робіт на АДРЕСА_3 та направлення про проведення позапланового заходу щодо дотримання гр. ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі вказаного наказу.

За результатами проведеного позапланового заходу складено акт №11376-пп, у розділі VI якого провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Покотилом Сергієм Сергійовичем зазначено, що за адресою АДРЕСА_1 , 153 знаходяться нежитлові приміщення АДРЕСА_4 , які зареєстровані на праві приватної власності, власником яких є гр. ОСОБА_2 відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктанерухомого майна. Відтак, відсутні законні підстави для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю відносно об`єктів за адресою АДРЕСА_3 , оскільки такі не є об`єктами будівництва, а є об`єктами нерухомого майна.

Позивач, вважаючи, що своєю бездіяльністю відповідач грубо порушує її законні права та інтереси, звернулася із цим позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд керувався наступним.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Відповідно до п. 1.1 положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Льво є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали міської ради від 19.06.2015 № 4780 Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради", Законів України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", Про регулювання містобудівної діяльності", Про місцеве самоврядування в Україні".

Згідно з п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Згідно з п. 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

У відповідності до п. 1, 2, 5, 7 Порядку №553, Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями п.9, 10, Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

В свою чергу, ч. 5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про архітектурну діяльність», архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково- дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Тобто, архітектурна діяльність включає в себе значну кількість етапів, починаючи із виникнення наміру на здійснення містобудівних перетворень і закінчуючи реєстрацією права власності на завершений об`єкт.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином, вказана загальна норма матеріального права вказує на певний часовий проміжок у загальному процесі здійснення архітектурної діяльності, впродовж якого може мати місце здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю - під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт врегульована спеціальними нормами матеріального права, що відображені в підзаконному акті «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Відповідно до п.7 згаданого Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до пп.1 п.11 даного Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаними нормами конкретизовано строк здійснення заходів державного-архітектурно через призму підстав здійснення та обсягу повноважень посадових осіб, уповноважених на здійснення таких заходів контролю - передбачено широке коло підстав для перевірок на місцях будівництва об`єктів та вузьке щодо об`єктів, які перестали бути об`єктами будівництва у зв`язку із прийняттям в експлуатацію (в разі прийняття в експлуатацію за декларативним принципом - тримісячний строк на перевірку достовірності даних у поданій декларації).

Крім цього, як зазначено в п.17 згаданого Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

ТТобто, врегулювання (притягнення до відповідальності, зобов`язання до вчинення дій чи їх зупинення) будь-якого правопорушення (в тому числі самочинного будівництва можливе шляхом порушення провадження у справі про адміністративне правопорушення (врегульовано КУпАП) або провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (врегульоване Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Відповідно до статей 38, 247 та 256 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, час вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, притягнення фізичної особи до відповідальності на підставі КУпАП можливе впродовж 2-х місяців з моменту завершення самочинних будівельних робіт та/або початку експлуатації, а також 2-х місяців з моменту виявлення правопорушення на об`єкті, на якому тривають будівельні роботи. З суті обставин випливає, що правопорушення не було встановлено, а при виявленні такого Інспекцією не могло б бути застосовано адміністративне стягнення у зв`язку із спливом визначеного строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Системний аналіз вказаних норм права дає підстави стверджувати, що законодавством передбачено певний часовий проміжок у загальному процесі здійснення архітектурної діяльності, впродовж якого може мати місце здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю - під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Притягнення фізичної особи Інспекцією до відповідальності на підставі КУпАП можливе впродовж 2-х місяців з моменту завершення самочинних будівельних робіт та/або початку експлуатації.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 02.12.2011 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу Ѕ частки нежитлової будівлі (літ. М), загальна площа якої становить 15,6 кв. м. та яка розташована за адресою АДРЕСА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Скречко М.М. та зареєстрований в реєстрі за №1302.

Згідно з витягом про державну реєстрацію прав Обласного комунального підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 08.10.2012, ОСОБА_2 на праві приватної спільної часткової власності належить Ѕ частка нежитлової будівлі літ. «М», пл. 15,6 кв. м. у будинку АДРЕСА_3 .

Судом з матеріалів справи встановлено, що 27.01.2012 між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу Ѕ частки нежитлової будівлі (літ. М), загальна площа якої становить 15,6 кв. м., яка розташована за адресою АДРЕСА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Скречко М.М., та зареєстрований в реєстрі за №71 .

Згідно з витягом про державну реєстрацію прав Обласного комунального підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 02.04.2012, ОСОБА_3 на праві приватної спільної часткової власності належить Ѕ частка нежитлової будівлі літ. «М», пл. 15,6 кв. м. у будинку АДРЕСА_3 .

Судом встановлено, що нежитлове приміщення розташоване по АДРЕСА_3 є об`єктом нерухомого майна та не є об`єктом будівництва.

Судом також встановлено, що Інспекцією на підставі заяв гр. ОСОБА_1 здійснено позапланові перевірки об`єкта, та встановлено відсутність законних підстав для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю відносно об`єктів за адресою АДРЕСА_2 Львів АДРЕСА_3 , оскільки не є об`єктами будівництва, а є об`єктами нерухомого майна.

З урахуванням того, що законодавством передбачено певний часовий проміжок у загальному процесі здійснення архітектурної діяльності, впродовж якого може мати місце здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю - під час виконання підготовчих та будівельних робіт, суд дійшов висновку, що ввдсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відтак, враховуючи наведене суд дійшов висновку, що у задоволенні позову належить відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 73-76, 242, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

у задоволенні позову відмовити повністю.

Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст рішення складено та підписано 28.02.2020.