Справа № 120/475/20-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

03 березня 2020 р. Справа № 120/475/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Альчук М.П., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації

до: Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області

про: зняття арешту та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту та скасування рішення.

Ухвалою суду від 11.02.2020 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, шляхом надання суду клопотання про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин пропуску.

Представником позивача подано клопотання про поновлення строку звернення до суду. Обґрунтовуючи клопотання вказав, що 03.09.2019 року комісія з припинення дізналась, що на рахунки кримінально-виконавчої служби накладено арешт. Задля захисту порушених прав працівників та з метою розблокування рахунків ліквідаційною комісією направлено запит до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Відповіддю на запит виконавча служба відмовила у зняті арешту із рахунків.

На підставі чого, 24.09.2019 року позивачем подано позовну заяву до Господарського суду, однак, ухвалою суду відмовлено у відкритті провадження.

10.10.2019 року позивач звернувся до Господарського суду зі скаргою про скасування постанови про арешт коштів боржника. Проте, скаргу залишено без розгляду. Та, як стверджує позивач, суддею Господарського суду, після судового засідання 10.12.2019 року рекомендовано звернутися до адміністративного суду з приводу зняття арешту із рахунку з якого виплачувалась заробітна плата працівникам.

На підставі зазначеного, ліквідаційною комісією прийнято рішення про звернення до Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою 06.02.2020 року.

У зв`язку з чим просить поновити пропущений строк звернення до суду.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Адміністративним процесуальним законодавством регламентовано десятиденний строк звернення до суду з позовною заявою, перебіг якого починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення права та/або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у світлі дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи "Рябих проти Росії", п.п. 51, 52, "Брумареску проти Румунії", п.61).

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, у справах "Світлана Науменко проти України", "Трегубенко проти України", "Праведна проти Росії", "Желтяков проти України" ЄСПЛ зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами, національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Так, в одному із своїх рішень ЄСПЛ встановив порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі (справа "Пономарьов проти України", п.п. 41-42).

Отже, на виконання вимог ухвали суду від 11.02.2020 року та, надаючи клопотання про поновлення строків звернення позивач повинен навести об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Суд зауважує, що у даній справі звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить зняти арешт з банківського рахунку підприємства та скасувати постанову про арешт коштів боржника від 19.06.2019 року, в частині накладення арешту на рахунки.

В той же час, як встановлено зі змісту клопотання позивача про можливість звернення до Вінницького окружного адміністративного суду дізнався 10.12.2019 року. При цьому, до суду позовну заяву подано лише 06.02.2020 року, тобто з пропуском строку визначеного п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України.

Разом з тим, підстави наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду не пояснюють причини, що позбавили його можливості звернутися до суду, в строк визначений законом.

Враховуючи вищевказане, суд не знаходить обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а отже, враховуючи пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин та беручи до уваги те, що позивачем не наведено інших причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про відмову позивачу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду та, як наслідок повернення позовної заяви позивачу.

У відповідно до ч. 1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. Підстави для визнання причин пропуску звернення до суду поважними відсутні.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених ч. 2 ст. 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту та скасування рішення слід повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 123, п. 9 ч. 3 ст. 169, 256 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту та скасування рішення разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Альчук Максим Петрович