Справа № 686/1798/20
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2020-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 686/1798/20
УХВАЛА

03 березня 2020 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Давидковецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про стягнення заборгованості по заробітній платі та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Давидковецької сільської ради, в якому просить:

- стягнути з Давидковецької сільської ради на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 799560,76 грн.;

- стягнути з Давидковецької сільської ради на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 799560 грн. за порушення законних прав, що призвело до моральних страждань та втрати нормальних життєвих зв`язків і що вимагає від позивача додаткових зусиль для організації його життя.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.5 ст.160 КАС в позовній заяві зазначається, зокрема, зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Згідно з пунктами 2, 4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Позивачем заявлені позовні вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі у розмірі 799560,76 грн. Водночас, доказів існування заборгованості саме по заробітній платі позивач не вказує, та відповідного розрахунку не наводить.

Позивач зазначає про звернення 03.08.2019 до Давидковецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області із вимогою про погашення заборгованості, яка містить розрахунок виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 19.05.2013 по 31.07.2019 у розмірі 855 075,11 грн. (із вказівкою, що 55 514,35 грн. відповідачем нараховано самостійно).

Так, згідно постанови Вінницького апеляційного адміністративного суду від 16.04.2014 по справі №686/898/13, постанови Хмельницького міськрайонного суду від 25.02.2015 по справі №686/15185/14-а та постановою Хмельницького міськрайонного суду від 4.04.2016 по справі №686/22410/15-а зобов`язано відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу по день поновлення його на посаді.

Суд також зазначає, що суб`єкт владних повноважень не може бути зобов`язаний виконувати судове рішення шляхом ухвалення судом нового рішення, оскільки примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження" в межах виконавчого провадження щодо виконання виконавчого листа. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13 лютого 2019 року по справі №643/11906/15-а.

Розрахований позивачем середній заробіток не є рівнозначним поняттю заробітної плати.

Так, відповідно до ч.1 ст. 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Середній заробіток за час вимушеного прогулу є іншим видом виплат, який врегульований Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 8 лютого 1995 року, згідно з яким обчислення середньої заробітної плати для оплати вимушеного прогулу проводиться виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Отже, формулювання позовних вимог (стягення заборгованості по заробітній платі) та виклад обставин цього позову (нарахування позивачем середнього заробітку, починаючи з часу поновлення його на посаді згідно постанови Вінницького апеляційного адміністративного суду від 16.04.2014 по справі №686/898/13, якою скасовано розпорядження відповідача №97-р від 18.05.2013) позбавляє можливості суд ідентифікувати суть спірних правовідносин у контексті заявленого позову.

Таким чином, позивачу слід визначити, що він просить стягнути з відповідача - заробітну плату чи середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Щодо заявленої позивачем до стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин.

Втім, позивач, заявляючи вимоги про стягнення моральної шкоди, не зазначає обґрунтувань щодо співрозмірності заявленої суми компенсації заподіяній моральній шкоді. Отже, позивачу слід подати до суду уточнену позовну заяву з наведенням обґрунтованого розрахунку суми моральної шкоди, заявленої до стягнення. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 21 січня 2020 року по справі №9901/17/20.

Крім того, згідно з ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Отже, адміністративні суди можуть розглядати вимоги про відшкодування шкоди лише за наявності таких умов: вимоги мають стосуватися шкоди, завданої лише суб`єктом владних повноважень; такі вимоги мають бути поєднані з вимогою про визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Позивач вказує, що незаконним звільненням відповідачі причинили йому моральну шкоду, яку оцінює в розмірі 799560 грн. Водночас, правомірність звільнення позивача не є предметом поданого позову. Позивачу необхідно зазначити заподіяну йому моральну шкоду саме внаслідок первинної позовної вимоги - невиплати заробітної плати.

Згідно з ч.1-2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саме подати до суду уточнену позовну заяву (у двох примірниках), у якій зазначити:

- чітке визначення позовних вимог - стягнення заробітної плати чи середнього заробітку за час вимушеного прогулу;

- розрахунок невиплаченої Давидковецькою сільською радою Хмельницького району Хмельницької області заробітної плати та доказів наявності такої заборгованості (у разі визначення позовними вимогами стягнення заробітної плати);

- обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди, заподіяної внаслідок невиплати заробітної плати.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук