Справа № 160/12125/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Піддубцеві О.В.
представника позивача Ковальової В.С.
представника відповідача 1 Потапової О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Будтранстехнолоджі» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язати вчинити певні дії, -
03.12.2019 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Будтранстехнолоджі» (надалі позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі відповідач 1), Державної податкової служби України (надалі відповідач 2), з наступними позовними вимогами:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, викладене у протоколі від 05.09.2019 № 9, про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ таким, що відповідає критеріям ризиковості;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ з відповідного переліку (бази даних ІС Податковий блок) платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;
- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а саме: Рішення від 16.10.2019 року № 1308458/42850210, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 02.09.2019 року; Рішення від 16.10.2019 року №1308492/42850210, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №2 від 02.09.2019 року; Рішення від 16.10.2019 року №1308462/42850210, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 3 від 03.09.2019 року; Рішення від 16.10.2019 року № 1308459/42850210, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 4 від 06.09.2019 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні: № 1 від 02.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 4 від 06.09.2019, що складені ТОВ БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ.
В обґрунтуванні позовних позивач вказує, що рішення про відмову в реєстрації податкових накладних є безпідставними та незаконними, в них не наведені мотиви ухвалення та не зазначені підстави неврахування наданих документів та пояснень, що свідчить про порушення як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, так і про непрозорість та непередбачуваність дій податкових органів, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність. Також рішення щодо віднесення Товариства до ризикових платників податків не відповідає вимогам законодавства з огляду на те, що у ньому не вказано відповідний підпункт, пункт Критеріїв ризиковості, під який підпадає ТОВ «БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ» на думку відповідної комісії.
Ухвалою суду від 04.12.2019 р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 23.12.2019 року о 10:00 год.
21.12.2019 р. від представника ГУ ДПС у Дніпропетровській області надійшло клопотання про продовження терміну для надання відзиву на позовну заяву та відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю надання доказів на спростування доводів позивача та інших доказів, які мають суттєве значення для вирішення справи.
23.12.2019 р. представники обох сторін на призначене судове засідання не з`явились, про причини неявки позивач суд не повідомив. У зв`язку із чим, для повторного виклику учасників справи, розгляд справи відкладено до 20.01.2020 р. о 12:00 год.
20.01.2020 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що комісією ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, були прийняті рішення про відмову реєстрації податкових накладних № 1, 2, 3, 4 з підстав ненадання платником податків копій документів, а саме: 1) первинні документи щодо придбання/постачання товарі/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання/передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні. Також Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. Протокол від 05.09.2019 №9. Підставою для включення платника в перелік слугувала наступна інформація: згідно Інформаційної довідки щодо включення до переліку ймовірних ризикових СГ ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" встановлено, що наявна податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: відсутні основні фонди, складські приміщення для зберігання товару, пересорт товарних позицій по ланцюгам придбання.
20.01.2020 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що повноваженнями ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні податкові накладні є дискреційними, вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні накладні є необґрунтованими, оскільки без правової оцінки рішення комісії регіонального рівня, такі дії будуть передчасними. Також, скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування.
В судове засідання 20.01.2020 р. представники обох сторін не з`явились. Суд ухвалив оголосити перерву у розгляді справи для повторного виклику сторін до 13:20 год. 03.02.2020 р.
23.01.2020 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у позові та вказує, що доводи, наведені у відзиві не спростовують того факту, що податковим органом не вказано конкретної пропозиції щодо переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрації ПН/РК в ЄРПН, що зумовило необхідність подання таких документів на власний розсуд та підстав для внесення ТОВ «Будтранстехнолоджі» до переліку ризикових суб`єктів господарювання.
31.01.2020 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому додатково викладено позицію податкового органу стосовно позовної вимоги про зобов`язання виключити ТОВ «Будтранстехнолоджі» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості та зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії не породжують правових наслідків для платника податків та не порушують його права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковим органом для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
В судове засідання 03.02.2020 р. з`явився представник позивача, представники відповідача 1 та відповідача 2 не з`явились, були належним чином повідомлені, про причини неявки у судове засідання не повідомили. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, ухвалив закінчити підготовче провадження у справі та призначив розгляд справи по суті на 24.02.2020 р. о 10:20 год.
В судове засідання 24.02.2020 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 1.
Представник позивача вимоги позову підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача 1 проти заявлених позовних вимог заперечував, у задоволенні позову просив відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, які з`явилися до судового засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), відповідно до яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).
Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Відповідно до підпункту «б» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається згідно з приписами норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).
Судом встановлено, що ТОВ «БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ» (ідентифікаційний код - 42850210) зареєстроване як юридична особа приватного права 27.02.2019 р.
З 01.04.2019 ТОВ «БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ» зареєстровано платником податку на додану вартість, ІПН - НОМЕР_1 .
З 01.07.2019 ТОВ «БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ» зареєстровано платником акцизного податку.
Основний вид діяльності: 46.73 - Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням.
Інші види діяльності товариства: 23.63 - Виробництво бетонних розчинів, готових для використання, 23.99 - Виробництво неметалевих мінеральних виробів, н. в. і. у., 43.99 - Інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у., 77.32 - Надання в оренду будівельних машин і устаткування, 46.71 - Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, 46.90 - Неспеціалізована оптова торгівля, 49.41 - Вантажний автомобільний транспорт, 52.21 - Допоміжне обслуговування наземного транспорту, 52.29 - Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, 68.20 - Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 77.11 - Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів, 77.12 - Надання в оренду вантажних автомобілів, 42.11 - Будівництво доріг і автострад.
Підприємством подано на реєстрацію податкові накладні, оформлені на користь ТОВ "БК ЄВРОДОР" (код 36256287, ГУ ДПС у Дніпропетровській області Дніпровський район):
від 02.09.2019 №1 на суму 4024,51 грн., в т.ч. ПДВ 670,75 грн. з номенклатурою «Олива ZIC Х5 10W-40»;
від 03.09.2019 №3 на суму 690000,0 грн., в т.ч. ПДВ 115000,0 грн. з номенклатурою «Дизпаливо ДТ-Л-ЄВРО-5-В0»;
від 06.09.2019 №4 на суму 690000,0 грн., в т.ч. ПДВ 115000,0 грн. з номенклатурою «Дизпаливо ДТ-Л-ЄВРО-5-В0».
Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій (Протокол Комісії від 05.09.2019 №9).
Підставами для включення платника в перелік ризикових слугувала наступна інформація: згідно Інформаційної довідки щодо включення до переліку ймовірних ризикових СГ ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" встановлено, що наявна податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: відсутні основні фонди, складські приміщення для зберігання товару, пересорт товарних позицій по ланцюгам придбання.
Згідно наданих первинних документів ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" у вересні 2019 року придбане та реалізоване дизпаливо ДТ-Л-ЄВРО-5-В0.
ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" відповідні дозвільні документи не надані. Станом на дату надання інформації ліцензії на оптову, роздрібну торгівлю пальним та зберігання пального не придбані. Крім того, по вказаним накладним підприємством не надані первинні документи щодо транспортування товару.
Відповідно до пункту 23 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на підставі «Ненадання платником податку копій документів» прийняті Рішення від 16.10.2019 №1308458/42850210, №1308492/42850210, №1308462/42850210, №1308459/42850210 щодо відмови у реєстрації зазначених вище податкових накладних.
Досліджуючи дані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
При цьому, порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна є електронним документом, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 зазначеного вище Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, реєстрація спірних податкових накладних зупинена із посиланням на пп. 1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Тобто, на час виникнення спірних правовідносин та прийняття спірного у цій справі акту індивідуальної дії, - рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, хоча й набула чинності змінена редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, у відповідності до вимог якої прийнято Порядок № 117, проте реалізація механізму зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних поставлена у залежність від наявності критеріїв ризиковості господарських операцій.
Судом встановлено, що ТОВ «Будтранстехнолоджі» Протоколом від 05.09.2019 року №9 засідання Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації внесене до переліків платників податків, відповідно до п. 1.6 Критеріїв. Підставою для внесення слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій, щодо ТОВ «Будтранстехнолоджі», який за даними відповідного структурного підрозділу відповідає критеріям ризиковості.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
У відповідності до приписів, наведених у пункті 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
21.02.2018 р. постановою Кабінету Міністрів України № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.
Пунктом 2 Порядку №117 визначено, що платники податку на додану вартість, у яких до 1 грудня 2017 року зупинено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, що діяв до набрання чинності Законом України від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році", та які станом на 1 грудня 2017 року не подали пояснень і копій документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування, мають право протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/ розрахунку коригування, подати пояснення і копії документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування на розгляд комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, порядок роботи яких затверджується цією постановою.
Згідно п. 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмЧ1,4, де:
D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;
P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;
Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
Відповідно до п.14 Порядку № 117, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до п.15 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Згідно з п.16 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
ДФС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному веб-сайті відомості щодо засобів електронного зв`язку ДФС, якими можуть подаватися письмові пояснення та копії документів.
Згідно п. 2 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами електронний документообіг - сукупність процесів створення, подання, приймання, ідентифікації, оброблення, зберігання, використання електронних документів, які виконуються із застосуванням перевірки цілісності та (у разі необхідності) з підтвердженням факту одержання таких документів; електронні документи - документи (у тому числі податкова звітність, звітність зі сплати єдиного внеску, фінансова та статистична звітність, податкові та акцизні накладні, розрахунки коригування до податкових та акцизних накладних, заяви, довідки, сервісні запити, витяги, договори, повідомлення, рішення, інші документи), які створені в електронній формі з дотриманням вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису, складення, та/або подання, та/або надіслання яких передбачається Податковим кодексом України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу, та/або пов`язане з реалізацією прав та обов`язків платника та/або контролюючих органів згідно із нормами Кодексу, та подаються у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку;
В Інформаційній довідці щодо включення до переліку ймовірних ризикових СГ ТОВ «Будтранстехнолоджі» зазначені реєстраційні дані підприємства, дані про банківські рахунки та вказано про наявність податкової інформації, що свідчать про наявність ознак здійснення ризикових операцій: відсутність основних фондів, складських приміщень для зберігання товарів; пересорт по ланцюгам придбання.
До вказаної довідки в якості додатку долучено схему руху сум ПДВ ТОВ «Будтранстехнолоджі» за липень 2019 р., якою інформація підтверджена.
Згідно схеми з ПДВ вбачається пересорт товару по ланцюгу постачання на адресу позивача від контрагентів:
Транспортна компанія «ДНІПРОТРАНСНАФТА» бутім дорожній, перевезення вантажу;
ТОВ «МОРЕДО» - порошок мінеральний для асфальтобетонної суміші, а/м перевезення вантажу;
ТОВ «ЮКСІ КОМПАНІ» бітум нафтовий дорожній;
ТОВ «АВЕРСТОК ЛТД» - бітум нафтовий дорожній, а/м перевезення вантажу;
ТОВ «ФРАНТ КОМПАНІ» а/м перевезення вантажу;
Інші щебень, послуги бульдозера, мінеральний порошок ін.
Та від позивача на адресу ТОВ «БК «Євродор» суміші асфальтобетонної, а/м перевезення асфальту, послуги автотрейдера.
Суд зазначає, що надання первинних документів на паперових носіях до суду не підтверджує їх належне подання з метою реєстрації ПН за допомогою спеціального програмного забезпечення документообігу.
Докази надання документів, достатніх для реєстрації ПН/РК позивачем до суду не надані.
Згідно наданих первинних документів ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" у вересні 2019 року придбане та реалізоване дизпаливо ДТ-Л-ЄВРО-5-В0.
Згідно Закону України від 19.12.1995 року №481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального", суб`єкти господарювання зобов`язані з 01.07.2019 здійснювати оптову, роздрібну торгівлю пальним та зберігання пального за наявності відповідних ліцензій.
Відповідно до п.п. 14.1.212 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, реалізація підакцизних товарів (продукції) - будь-які операції на митній території України, що передбачають відвантаження підакцизних товарів (продукції) згідно з договорами купівлі-продажу, міни, поставки та іншими господарськими, цивільно-правовими договорами з передачею прав власності або без такої, за плату (компенсацію) або без такої, незалежно від строків її надання, а також безоплатного відвантаження товарів, у тому числі з давальницької сировини, реалізація суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів.
Реалізація пального для цілей розділу VI цього Кодексу - будь-які операції з передачі (відпуску, відвантаження) пального на митній території України на підставі договорів купівлі-продажу, міни, поставки, дарування, комісії, доручення (в тому числі передача на комісійну/довірчу реалізацію), поруки, інших господарських та цивільно-правових договорів або за рішенням суду, іншого компетентного державного органу чи органу місцевого самоврядування за плату (компенсацію) або без такої, які передбачають перехід права власності або права розпорядження, а також передачу (відпуск, відвантаження) пального на підставі договорів про виробництво із сировини замовника.
Не вважаються реалізацією пального операції з передачі (відпуску, відвантаження) пального на митній території України на підставі договорів зберігання.
Приймаючи до уваги особливості здійснення торгівлі нафтопродуктами та вимоги Податкового кодексу України з даного питання, здійснення позивачем господарських операцій, за наслідками якої складені спірні податкові накладні, неможлива без наявності дозвільної документації.
Однак, ТОВ "БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ" відповідні дозвільні документи не надані.
Станом на дату виникнення спірних відносин ліцензії на оптову, роздрібну торгівлю пальним та зберігання пального не придбані.
Також, по вказаним накладним підприємством не надані первинні документи щодо транспортування товару.
Крім того, суд зауважує, що пояснення відносно реалізації нетипового для позивача товару, доцільність такої реалізації та/або щодо причин відсутності ліцензій, під час розгляду справи не надані.
За таких обставин, позивачем не підтверджено надання усіх необхідних документів для реєстрації спірної податкових накладних, у зв`язку із чим у податкового органу були відсутні у повному обсязі відомості щодо змісту, обсягу та розрахунків проведених господарських операцій та оцінка таких відомостей не могла бути здійснена.
Належних пояснень та/або правових обґрунтувань щодо ненадання документів до реєстрації ПН позивачем, під час судового розгляду справи також, не наведено.
Посилання позивача на відсутність конкретного переліку документів, які необхідно було подати до реєстрації ПН не звільняє платника податку від обов`язку підтвердити господарські операції належними первинними документами, які були фактично оформлені шляхом надання їх контролюючому органу при проведенні процедури реєстрації ПН/РК.
По суті підстави відмови в реєстрації ПН/РК, - відсутність ліцензій на оптову та роздрібну торгівлі та зберігання пального, позивачем не спростована.
Також суд не бере до уваги посилання позивача на висновки податкового органу, зроблені в межах оскарження зупинення реєстрації іншої податкової накладної в одних і тих самих господарських відносинах, оскільки преюдиційного значення відповідно до ст. 78 КАС України, для вирішення даної справи, наведені обставини іншої судової справи, не мають.
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
Згідно з п.19 Порядку №117 Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Положеннями п.20 Порядку №117 визначено, що зазначені комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до п.21 Порядку №117, підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;
- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;
- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Згідно з п.22, п.23 Порядку №117, рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.
Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 (додаток 2 до вказаного Порядку).
У відповідності до вказаних вище норм та встановленого порядку, Комісією ГУ ДПС України у Дніпропетровській області, за наявності не підтверджених позивачем господарських відносин, за наслідками яких складені спірні податкові накладні, правомірно прийнято рішення про відмову у їх реєстрації.
Щодо скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, викладеного у протоколі від 05.09.2019 № 9, про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю БУДТРАНСТЕХНОЛОДЖІ таким, що відповідає критеріям ризиковості та зобов`язання виключити ТОВ «Будтранстехнолоджі» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (надалі - Порядок №117). Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства; критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку. Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Відповідно до статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики. Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Верховний суд України у постанові від 20.11.2019 у справі №480/4006/18 зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі № 818/398/15.
Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.
Отже, гарантоване ст. 55 Конституції України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Доводи та заперечення учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.
Судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Приписами ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
За наведених обставин у сукупності, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог.
Розподіл витрат згідно положень ст.139 КАС України за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Будтранстехнолоджі до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 04 березня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова