Справа № 462/7891/19
Суддя: Гедз Б. М.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 462/7891/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2020 року Залізничний районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Гедз Б.М.

з участю секретаря Рущак Т.О.

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Заяць Б.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до в.о. начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Денисяка Теодозія Григоровича, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-4245/152 від 03.12.2019 року винесену в.о. начальника інспекції державного архітектурно будівельного контролю у м. Львові ОСОБА_2 , про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП України та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу, в розмірі 8500 грн.

В обґрунтування позову покликається на те, що оскаржувана постанова незаконна, та необгрунтована. При прийнятті оскаржуваної постанови відповідач виходив з того, що нею порушено норму п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ «Про врегулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 року №466, оскільки вона здійснила реконструкцію квартири АДРЕСА_1 шляхом перепланування з втручанням в огороджувальні конструкції житлового будинку, а саме: збільшено віконний отвір, чим порушено архітектурний вигляд головного фасаду зазначеного житлового будинку. Однак, вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП і вона не порушувала вимог п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, ствердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 року №466 і в матеріалах наявної адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП. Вона здійснила заміну віконної рами в межах дозволеності визначеної Законом і жодних порушень в цьому немає. Крім того, зазначила, що ні в протоколі про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 р., ні в акті перевірки, ні в оскаржуваній постанові не значиться коли саме була здійснена реконструкція квартири, а висновок відповідача грунтується на припущеннях і не підтверджено жодними доказами.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.01.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі, про що повідомлено сторони.

18.02.2020 року представником відповідача Інспекції ДАБК у м. Львові подано відзив на позовну заяву, який міститься в матеріалах справи. У відзиві зазначено, що на підставі листа Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради від 23.09.2019 за № 4-32-3014, Інспекцією було видано направлення для проведення позапланового заходу № 655-пп від 11.11.2019 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Папоротна, 7/5. Строк дії даної перевірки з 11.11.2019 р. по 21.11.2019р. За результатами було складено акт позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 655-пп від 21.11.2019р., яким встановлено, що під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що ОСОБА_1 здійснила реконструкцію квартири АДРЕСА_1 , шляхом перепланування з втручанням в огороджувальні конструкції житлового будинку, а саме: збільшено віконний отвір, чим порушено архітектурний вигляд фасаду зазначеного житлового будинку. Клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва - СС1. В Єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 , відсутня. Також, ОСОБА_1 , 21.11.2019 р. було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил із вимогою: «В 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначених у даному приписі», а також про виконання даного припису повідомити Інспекцію до 21 грудня 2019 року. Даним приписом встановлено, що замовником будівництва, ОСОБА_1 , здійснено реконструкцію квартири АДРЕСА_1 , шляхом перепланування з втручанням в огороджувальні конструкції житлового будинку, а саме: збільшено віконний отвір, чим порушено архітектурний вигляд головного фасаду зазначеного житлового будинку, без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, що є порушенням п. 1, ч., ст. 34, ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того, 21.11.2019р. було складено протокол про адміністративне правопорушення про порушення п. 1, ч. 1, ст. 34, ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». На основі акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за № 655-пп, протоколу про адміністративне правопорушення від 21.11.2019р. , винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-4245/153 від 03.12.2019р., якою визнано позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Вважає оскаржувана постанова винесена у відповідності до норм чинного законодавства та просив в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Позивач в судовому засіданні позов підтримала, надалапояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Просила позов задовольнити.

Представник відповідача - інспекції ДАБК у м. Львові Заяць Б.Р. в судовому засіданні заперечила проти позову, пояснення надала, аналогічні, викладеним у відзиві. Просить в позові відмовити.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані в справі докази, суд приходить до наступного висновку.

Обставини, встановлені судом:

Судом встановлено, що Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради 23.09.2019 року звернулася з листом № 4-32-3014 до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Інспекцією, в якому повідомила про факт здійснення самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1

11.11.2019 р. в.о. начальника інспекції державного архітектурно будівельного контролю у м. Львові Денисяк Т.Г. видано наказ №655-п «Про проведення позапланової перевірки», щодо здійснення будівельних робіт на АДРЕСА_1 .

В.о. начальника інспекції державного архітектурно будівельного контролю у м. Львові Денисяк Т.Г. видано направлення для проведення позапланового заходу від 11.11.2019 р. №655-пп, яким направлено провідного спеціаліста відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові Покотило С.С. для здійснення (позапланової) перевірки на об`єкті будівництва за адресою: м. Львів, вул. Папоротна, 7/5 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 11.11.2019 №655-п та листа Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради від 23.09.2019 року за № 4-32-3014. Строк дії направлення з 11 листопада до 21 листопада 2019 року.

За результатами перевірки 21.11.2019 року складено:

- акт № 655-пп, відповідно до якого перевіркою встановлено порушення п.1 ч.1 ст.34, ч.2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, що ОСОБА_1 здійснила реконструкцію квартири АДРЕСА_1 , шляхом перепланування з втручанням в огороджувальні конструкції житлового будинку, а саме: збільшено віконний отвір, чим порушено архітектурний вигляд фасаду зазначеного житлового будинку. Клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва - СС1. В Єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 , відсутня;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, із вимогою: «В 30-ти денний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначених у даному приписі», а також про виконання даного припису повідомити Інспекцію до 21 грудня 2019 року;

- протокол про адміністративне правопорушення, а саме, про порушення п. 1, ч. 1, ст. 34, ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вищевказані документи, були направлені ОСОБА_3 листом від 22.11.2019 року за №0006-вих-4102.

Постановою №0006-вих-4245/152 по справі про адміністративне правопорушення від 03.12.2019 року визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8500 грн.

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Згідно ч.1ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 6 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом щодо контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації;

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Отже, аналізуючи вказане вище, суд дійшов висновку про те, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (абз. 8).

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого,зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ «Про врегулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 1 п. 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 № 466 (далі - Порядок № 466), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Як вбачається з направлення для проведення позапланового заходу від 11.11.2019 року № 655-пп, строк дії такого направлення з « 11» листопада до « 21» листопада 2019 року.

Суд зауважує, що відповідачем надано суду докази, що посадовими особами Інспекції перед початком перевірки було ознайомлено позивача із направленням для проведення позапланового заходу.

При цьому, судом встановлено, що 21.11.2019 року працівниками Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було здійснено вихід на об`єкт перевірки будівництва за адресою: м. Львів, вул. Папоротна, 7/5, за наслідками якої було складено акт перевірки.

З акту перевірки від 21.11.2019 року № 655-пп складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті проведення будівельних робіт на АДРЕСА_2 , вбачається що ОСОБА_1 в останній день перевірки не з`явилася і такий акт направлено їй поштою.

При цьому, після ознайомлення позивача із направленням для проведення позапланового заходу, вона 13.11.2019 року подала у Інспекцію заяву-пояснення.

Враховуючи вищенаведені правові норми є очевидним, що відповідачем дотримано порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, в межах повноважень, передбачених законодавством, Інспекцією було проведено заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта будівництва по АДРЕСА_2 , видано наказ, направлення, з яким ознайомлено позивача та складено відповідно акт, припис та протокол, які скеровано для відома позивачу.

Також, встановлено, що на основі акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за № 655-пп, протоколу про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року, письмових пояснень ОСОБА_1 було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-4245/153 від 03.12.2019р., якою визнано позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Частина 5 ст. 96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Як вбачається з оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, то така відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, в суду не виникає жодних сумнівів в достовірності та істинності викладених в.о. начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Денисяком Т.Г. обставин в оскаржуваній постанові.

Крім того, позивач сама визнала, що здійснила заміну віконної рами, не отримавши дозвільних документів, вважаючи, що не здійснювала реконструкцію.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 КАС України є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень, у тому числі з боку державних органів.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному спорі, суд приймає до уваги, що органи архітектурно-будівельного контролю є органами державної влади і відповідно їх діяльність має підпорядковуватись вимогам Конституції України та вимогам вищенаведеним актам законодавства у сфері містобудування.

Таким чином, суд з урахуванням встановлених вище обставин приходить до висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю щодо проведення перевірки діяв з дотриманням порядку, встановленого законом, прийняв оскаржене рішення в межах і у відповідності до вимог закону, тому, позовні вимоги про визнання такого акту протиправними та скасування до задоволення не підлягають, тому в задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити за безпідставністю вимог.

Керуючись ст. ст. 2, 20, 44, 47, 77, 241, 243-246, 271, 286 КАС України, ст. ст. 9, 17, 18, 96, 122, 247, 268, 283, 286 КУпАП, суд, -

ухвалив:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до в.о. начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Денисяка Теодозія Григоровича, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправною скасування постанови про накладення адміністративного стягнення відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Повне рішення суду складено - 02 березня 2020 року.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно.

Суддя: Б.М.Гедз