Справа № 480/4718/19
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2020-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2020 р. Справа № 480/4718/19

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кравченка Є.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Терехової О.Ю.,

представників позивача: Сергеєвої С.А., Шилової І.В.,

представника відповідачів - Гребіник В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/4718/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд"

до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Архбуд" (далі - позивач) звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі - відповідач), про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.11.2019 № 18, якою застосований штраф до ТОВ "Архбуд" у сумі 180630, 00 грн.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 03.12.2019 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 Державну архітектурно-будівельну інспекцію України залучено до участі у справі у якості співвідповідача.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 04.02.2020 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржувана постанова прийнята на підставі висновків акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 411 від 21.10.2019, в якому зазначено, що на об`єкті будівництва «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1» проектувальником ТОВ «Архбуд» вчинені такі порушення: розробка та передача замовнику проектної документації розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил в частині:

- невідповідності визначення черговості будівництва, а саме в завданні на проектування об`єкта: «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1» від 25 вересня 2018 року в п. № 13 черговість будівництва визначена в одну чергу, що суперечить наданій проектній документації(проект розроблений на дві черги будівництва);

- не дотримання вимог ДБН, а саме без врахування пожежних та санітарних норм та протипожежних відступів до найближчої існуючої будівлі - гаражі гаражного кооперативу фактична відстань складає 1 м. Також не враховані відстані до діючих інженерних мереж (в проекті немає прив`язки до місцевості).

Не погоджуючись із вищевказаними висновками, позивач зазначає, що вказані в акті та постанові порушення фактично відсутні.

Так, завдання на проектування в екземплярах замовника містить положення про будівництво об`єкту в дві черги. Варіант про наявність в завданні на проектування запису «в одну чергу» попередньо розглядався, але в кінцевій редакції після листа замовника було прийняте рішення про будівництво об`єкту в дві черги. В архівний екземпляр було вкладено обидва варіанти завдання на проектування, як і потрібно робити з архівними екземплярами. В зв`язку з тим, що фотографування проектом проводилось у відсутність директора ОСОБА_1 , та головного архітектора проекту та відповідального за ведення авторського нагляду ОСОБА_2 , та відзняті матеріали з ними не узгоджувались, кінцевий варіант завдання на проектування не був взятий до уваги.

Крім того, при проектуванні об`єкту дотримані всі вимоги ДБН, в тому числі протипожежні і санітарні норми, оскільки проектування невиробничої будівлі разом з існуючим гаражем складають протипожежний відсік, причому з великим запасом по площам. Зазначені обставини були враховані в ході попередньої перевірки.

Позивач подавав зауваження на протокол, однак його пояснення при вирішенні питання про винесення оскаржуваної постанови до уваги прийняті не були.

Таким чином, позивач вважає, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 18 від 04.11.2019 прийнята з порушенням норм діючого законодавства, неправомірно, у спосіб, не передбачений Конституцією та законами України, не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити.

Представник відповідачів у судовому засіданні проти позову заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні, подав до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що матеріалами перевірки належним чином підтверджуються факти вчинення позивачем порушень п. 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом 16.05.2011 № 45, пункту 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», абзацу 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частини 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», а тому Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області правомірно застосовано до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд" штраф оскаржуваною постановою.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.09.2019 № 1040 «Про затвердження плану перевірок об`єкта будівництва, замовниками яких є фізичні особи, на IV квартал 2019 року» (а.с. 57) та направлення для проведення планового заходу від 03.10.2019 № 411 (а.с. 62) у період з 07.10.2019 по 21.10.2019 головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області у Сумській області Халєєвим Андрієм Сергійовичем проведено планову перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об`єкту: «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 » замовник - ОСОБА_3 .

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 411 від 21.10.2019 (а.с. 70-78), в якому зазначено, що на об`єкті будівництва «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 » проектувальником ТОВ «Архбуд» вчинені такі порушення: розробка та передача замовнику проектної документації розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил в частині:

- невідповідності визначення черговості будівництва, а саме в завданні на проектування об`єкта: «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1» від 25 вересня 2018 року в п. № 13 черговість будівництва визначена в одну чергу, що суперечить наданій проектній документації (проект розроблений на дві черги будівництва);

- не дотримання вимог ДБН, а саме без врахування пожежних та санітарних норм та протипожежних відступів до найближчої існуючої будівлі - гаражі гаражного кооперативу фактична відстань складає 1 м. Також, не враховані відстані до діючих інженерних мереж (в проекті немає прив`язки до місцевості).

21.10.2019 головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ у Сумській області Халєєвим Андрієм Сергійовичем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 411/1 відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Архбуд», яким зафіксовано вищевказані порушення (а.с. 79).

04.11.2019 УДАБІ у Сумській області прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 18, якою визнано, що ТОВ «Архбуд» допущено правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та застосовано до ТОВ «Архбуд» штраф у сумі 180630,00 грн. (а.с. 88-89).

Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, амірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів містобудування та архітектури; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, державну атестацію в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно- будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно із ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані:

- додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;

- не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови;

- не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до пункту 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» складовими вихідних даних є:

- містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки;

- технічні умови;

- завдання на проектування (додаток Б);

- інші вихідні дані (додаток А).

Згідно із ст. 5 Закону України «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів; раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно із п. 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, як; виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. № 735) (далі - Порядок № 244) справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно із п.п. 22, 23 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

У постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи зазначаються:

посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка винесла постанову;

дата розгляду справи;

відомості про суб`єкта містобудування, щодо якого розглядається справа (для фізичних осіб - підприємців: прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання/реєстрації, місце роботи, посада, відомості про документ, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, орган, що його видав), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття такого номера), інші відомості; для юридичних осіб: найменування, місцезнаходження, код згідно з ЄДРПОУ, посада, прізвище, ім`я, по батькові керівника, інші відомості);

обставини, установлені під час розгляду справи;

нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено;

положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення;

прийняте у справі рішення.

У постанові зазначаються порядок і строк її оскарження.

Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

Відповідно до п. 28 Порядку № 244 постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб`єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження поштою або через електронний кабінет у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову.

Як встановлено з матеріалів справи, однією із підстав прийняття оскаржуваної постанови став висновок відповідача про порушення позивачем п. 3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом 16.05.2011 № 45, пункту 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», абзацу 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частини 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»: розробка та передача замовнику проектної документації розробленої з порушенням вихідних даних для проектування в частині невідповідності визначення черговості будівництва, а саме в завданні на проектування об`єкта: «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 » від 25 вересня 2018 року в п. № 13 черговість будівництва визначена в одну чергу, що суперечить наданій проектній документації (проект розроблений на дві черги будівництва).

Не погоджуючись із зазначеним висновком органу архітектурно-будівельного контролю, суд зазначає наступне.

Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області не було враховано обставини, викладені у запереченні Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд" на протокол № 411/1 від 21.10.2019, а саме те, що у примірнику проектної документації, наданому на перевірку, була допущена описка: в завданні на проектування об`єкту „Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 " від 25.09.2018 в пункті № 13 черговість будівництва визначена в одну чергу внаслідок опечатки під час складання документу. Будівництво розраховано на дві черги, про що свідчить виданий замовнику проекту (а.с. 25).

Як встановлено із примірнику робочого проекту «Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 » (а.с. 128-146), який був переданий замовнику ОСОБА_3 05.10.2018 згідно накладної № 5 (а.с. 122), у ньому міститься завдання на проектування від 02.10.2018 у пункті 13 "Черговість будівництва, необхідність виділення пускових комплексів" якого вказано: Будівництво в дві черги (а.с. 139 а).

У судовому засіданні представники позивача пояснили, що варіант про наявність в завданні на проектування запису «в одну чергу» попередньо розглядався, але в кінцевій редакції після листа замовника від 27.09.2018 (а.с. 139) було прийняте рішення про будівництво об`єкту в дві черги.

Крім того, 15.04.2019 замовником ОСОБА_4 було подано до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області повідомлення про початок будівельних робіт (зареєстроване 07.05.2019 за № СМ11) (а.с. 63-65), в якому зазначено найменування об`єкта будівництва: "Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 (І черга - гараж та невиробничі приміщення)). Тобто, вказане повідомлення свідчить про намір замовника виконати будівництво у декілька черг.

На переконання суду, вищевикладені обставини у сукупності свідчать про те, що вихідними даними об`єкта будівництва: "Реконструкція недобудованих невиробничих приміщень з гаражем за адресою: АДРЕСА_1 " було передбачено будівництво об`єкта у дві черги, а наявність описки у наданому на перевірку примірнику проектної документації не є належним підтвердженням факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вихідних даних.

Стосовно іншої підстави прийняття оскаржуваної постанови, а саме передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства в частині не дотримання вимог ДБН щодо врахування пожежних та санітарних норм та протипожежних відступів, суд зазначає наступне.

Ані в акті перевірки, ані в оскаржуваній постанові відповідач не зазначає конкретних положень ДБН, яких не було дотримано позивачем, та які саме документи складені із порушеннями.

Суд зазначає, що у тексті управлінського рішення мають бути обов`язково викладені фактичні та юридичні мотиви суб`єктів владних повноважень, задля забезпечення правила юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого ст.8 Конституції України принципу верховенства права та проголошеного ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року права на суд.

Указане повністю кореспондує правовому висновку п.68 постанови Верховного Суду від 17.12.2018р. по справі №509/4156/15-а (адміністративне провадження №К/9901/7504/18), у силу якого адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності ("виправдання") свого рішення.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірності прийнятої постанови про накладення штрафу, оскільки не надано належних доказів факту вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.11.2019 № 18 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Враховуючи положення ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України суму судового збору у розмірі 2709,45 грн.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.11.2019 № 18, якою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд" застосовано штраф у сумі 180630, 00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбуд" (41100, Сумська область, м. Шостка, вул. І.Євдокименка, 4, ідентифікаційний код 31368840) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код 37471912) судовий збір у розмірі 2709 (дві тисячі сімсот дев`ять) грн. 45 коп.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Д. Кравченко

Повний текст рішення складений та підписаний 02.03.2020.