Справа № 280/2881/19
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ВІДВОДУ СУДДІ

28 лютого 2020 рокуСправа № 280/2881/19
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Бойченко Ю.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради (69001, м. Запоріжжя, вул. Зелінського, 3)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтерсервіс Центр» (69035, АДРЕСА_3; )

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №280/2881/19 за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача: ОСОБА_2 (далі - третя особа 1), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтерсервіс Центр» (далі - третя особа 2), в якому позивач (з урахуванням уточнень від 28.01.2020) просить суд:

визнати протиправними та незаконними дії Департаменту архітектури га містобудування Запорізької міської ради щодо узгодження ескізного проекту "Реконструкція сезонного літнього відкритого майданчику", яке зареєстровано за №ЛМ-2019/0004 від 13.05.2019, на підставі ескізного проекту "Реконструкція сезонного відкритого майданчику" за адресою: АДРЕСА_3, що виготовлений архітектором ОСОБА_3 , шифр 13.18.2019, у зв`язку із тим, що цими діями порушено права та інтереси суміжних власників нерухомого майна ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та такими що суперечать вимогам Державних будівельних норм для розташування таких об`єктів;

визнати протиправним узгодження Департаментом архітектури та містобудування Запорізької міської ради тимчасової споруди для підприємницької діяльності у формі ескізного проекту "Реконструкція сезонного літнього відкритого майданчику", яке зареєстровано за №ЛМ-2019/0004 від 13.05.2019, за адресою: АДРЕСА_3 , та таким, що суперечить Державним стандартам, будівельним нормам, і правилам для розташування таких об`єктів"»;

зобов`язати керівника Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради видалити запис з містобудівного кадастру щодо розміщення тимчасової споруди, яку зареєстровано за № ЛМ-2019/0004 від 13.05.2019, на підставі ескізного проекту "реконструкція сезонного відкритого літнього майданчику" за адресою: АДРЕСА_3, біля приміщення підвалу 9, що виготовлений архітектором ОСОБА_3 , шифр 13.18.2019;

зобов`язати керівника Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради вжити термінові заходи щодо звільнення території міста Запоріжжя від незаконно розташованої тимчасової споруди, що включає в себе металеві опори, металевий навіс фермерного типу із профільної труби та металеву огорожу за адресою: АДРЕСА_3 , справа від окремого виходу нежитлового приміщення N32, шляхом письмового звернення до міського голови, про надання ним розпорядження на демонтаж незаконної тимчасової споруди підпорядкованими комунальними підприємствами в п`ятиденний строк, передбачений Правилами благоустрою м. Запоріжжя.

25.02.2020 в судовому засіданні оголошено перерву до 10.03.2020.

28.02.2020 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшла заява (вх. №9486) про відвід судді Бойченко Ю.П.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на пункти 2, 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та зазначає про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Бойченко Ю.П. На думку позивача, під час судового засідання 25.02.2020 суддею Бойченко Ю.П. виявлено нерівне ставлення до сторін. Так, питання та відповіді позивача по суті позовних вимог неодноразово перебивалися представниками третьої особи 2, проте суддею не вжито жодних заходів для наведення порядку; суддею безпідставно неодноразово перебито позивача та знято його питання до відповідача, що стосувалися виключно повноважень Департаменту архітектури та містобування Запорізької міської ради, та обґрунтування оскаржуваних дій відповідача законодавчими нормами; суддею допущено вихід судового засідання за межі позовних вимог та необґрунтовно допущено до участі у засіданні генерального директора ТОВ "Інтерсервіс центр" ОСОБА_5 у якості другого представника третьої особи на стороні відповідача; у судовому засіданні заслухано представника третьої особи 2 ОСОБА_5 з питань, яке не стосувалися розгляду справи по суті, при цьому ОСОБА_5 образливо висловлювався на адресу позивача та третьої особи 1; суддею видалено із зали судового засідання дружину позивача - третю особу 1 ОСОБА_2 . Також вказує, що доказом нерівного ставлення до сторін є те, що по кожному питанню відповідачу та третій особі на стороні відповідача надається право двічі висловлюватися по одному й тому ж питанню. За таких обставин вважає, що замість розгляду судової справи по суті, суддею під час судового засідання 25.02.2020 свідомо вчинено моральний тиск на сторону позивача, та фактично зірвано судове засідання, що підтверджується технічним записом судового засідання.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бойченко Ю.П., суд доходить висновку про її необґрунтованість з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому частина четверта статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Газета Україна-центр" проти України" від 15 липня 2010 року зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, "правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться". На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість.

Як вбачається із заяви, доводи ОСОБА_1 про безпідставність допуску до участі у справі представника третьої особи 2, незгода із видаленням із зали судового засідання ОСОБА_2 та зауваження щодо ведення судового процесу є фактично його незгодою із процесуальним рішенням судді.

Суд зазначає, що наведені заявником обставини не можуть слугувати підставами для відводу, оскільки за правилами ч. 4 ст. 36 Кодексу адміністративного судочинства незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Щодо посилань на те, що суддею виявлено нерівне ставлення до сторін слід зауважити про таке.

За приписами частин першої, третьої, четвертої статті 196 КАС України, при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні.

Головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Частинами третьою статті 198 КАС України визначено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Як вбачається із матеріалів справи (протоколів судового засідання від 11.02.2020 та від 25.02.2020), у судовому засіданні 11.02.2020 суддею Бойченко Ю.П. надано слово для пояснень ОСОБА_6 , які надавалися ним з 16 год. 08 хв. до 17 год. 33 хв, після чого у судовому засіданні оголошено перерву до 25.02.2020.

25.02.2020, після надання позивачем відповідей на запитання представників відповідача та третьої особи 2, суддею Бойченко Ю.П. надано слово для пояснень представнику відповідача, третій особі 1 та представникам третьої особи 2. В подальшому, судом зроблено зауваження третій особі 1 ОСОБА_2 за недотримання порядку проведення судового засідання, на яке третя особа 1 не відреагувала та продовжувала порушувати порядок, після чого її було видалено із зали судових засідань.

Отже, судом усім учасникам судового процесу надавалося слово для пояснень, а також можливість для ставлення запитань та надання відповідей на них, з урахуванням послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, при цьому питання, які не мають значення для вирішення справи по суті та дублюються, судом знімалися з розгляду.

Вказане не суперечить вимогам статті 196 КАС України та не свідчить про упередженість судді.

Видалення ОСОБА_2 із зали судових засідань, за невиконання розпорядження головуючого та недодержання в судовому засіданні встановленого порядку також узгоджується із вимогами статті 198 КАС України.

Посилання на безпідставне допущення до участі у судовому засіданні ОСОБА_5 також є необґрунтованими з огляду на приписи ч. 3 ст. 55 КАС України, відповідно до яких юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Так, відповідно до відкритих відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, керівником Товариства з обмеженою відповідальність «Інтерсервіс центр» () є ОСОБА_5 .

Також не заслуговують на увагу і доводи, що доказом нерівного ставлення до сторін є надання права відповідачу та третій особі на стороні відповідача двічі висловлюватися по одному й тому ж питанню, оскільки право надати пояснення, поставити запитання та надати відповіді на них надано кожному учаснику судового процесу.

Фактично, доводи заяви ОСОБА_6 про відвід судді Бойченко Ю.П. зводяться як до незгоди із процесуальними рішеннями судді, так і до особистої неприязні до представників відповідача та третьої особи 2.

Отже, Євтушенком С.М. не доведено, а судом не встановлено існування об`єктивних обставин, які б свідчили про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Бойченко Ю.П., та які б могли бути підставою для відводу згідно з пунктом 1 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною четвертою статті 40 КАС України встановлено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Заява про відвід судді Бойченко Ю.П. надійшла до суду 28.02.2020, а в судовому засіданні оголошено перерву до 10.03.2020.

Частинами 11, 12 статті 40 КАС України визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Суд вважає заяву ОСОБА_1 про відвід судді необґрунтованою з підстав, зазначених вище, а тому, у відповідності до частини четвертої статті 40 вважає за необхідне передати заяву для вирішення питання про відвід судді на автоматичний розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про відвід удді Бойченко Ю.П. вважати необґрунтованою.

2. Передати заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бойченко Ю.П. для вирішення питання про відвід на автоматичний розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили після її підписання. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Ю.П. Бойченко