Справа № 623/3903/18
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 р.Справа № 623/3903/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Жигилія С.П. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будвельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29.11.2019 (головуючий суддя 1 інстанції Герцов О.М., повний текст рішення складений 04.12.2019, вул. Соборна 52, м. Ізюм, Харківська обл., 64309) по справі № 623/3903/18

за позовом ОСОБА_1

до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будвельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни

про поновлення строку на оскарження постанови № 550-П та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни (далі - відповідач, Інспектор ДАБК Арутюнова І.В.), в якому просив суд скасувати постанову № 550-П від 05.10.2018 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200,00 гривень за порушення ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29.11.2019 задоволено позовні вимоги.

Скасовано постанову про адміністративне правопорушення №550-П від 05 жовтня 2018 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною 9 статті 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 гривень.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП, закрито.

Не погодившись з даним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення по справі, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив, що факт того, що нежитлова будівля за адресою: АДРЕСА_1 належить з 2010 року на праві власності і тому не є самочинним будівництвом, не спростовує факту порушення містобудівного законодавства з боку позивача, оскільки судом не досліджувався час здіснення такої реконструкції (до чи після набуття права власності). При цьому, об`єкт, який перевірявся не відповідає технічному паспорту 2010 року, наданому позивачем до матеріалів справи. Саме з причин самовільної прибудови частини приміщення до існуючої нежитлової будівлі. В підтвердження своєї позиції апелянт послався на фото та відео фіксацію, яка здійснювалася під час перевірки.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 задоволено клопотаня відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення та відкрито провадження по справі, закінчено підготовку справи до розгляду та призначено у відкритому судовому засіданні.

Сторони в судове засідання не з`явилися про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленням про виклик у судове засідання по справі № 623/3903/18, звітами про відправлення на електронні адреси судових повісток та документів по справі сторонам. (а.с. 193-195, 200, 217, 218, 233, 234)

Відповідно до положень ч.2 ст.313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута без участі сторін.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які відповідач посилається в апеляційній скарзі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судовим розглядом були встановлені наступні обставини, які не оспорені сторонами.

ОСОБА_1 з 08.06.2010 на праві приватної власності належить нежитлова будівля в цілому, загальною площею 323,5 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (с.26).

29 серпня 2018 року заступником директора Департаменту-начальником відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Іванською Є.С. видано направлення для проведення планового заходу №550-П уповноважених осіб для здійснення перевірки «Реконструкція складського приміщення під лісопильний цех за адресою: Харківська область місто Ізюм АДРЕСА_1, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015 №976 та листа Громадської організації «Рада законодавчої співпраці в Україні» від 27.08.2018 № 05-22 вих. 075/22-07.

Відповідно до Акту № 000009, складеного за результатами проведеного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, перевірка проводилась у присутності позивача, в період з 31.08.2018 по 07.09.2018. Від підпису та отримання копії акту ОСОБА_1 відмовся.

07 вересня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зафіксовано порушення позивачем ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою КМУ № 461 від 13.04.2011, за що передбачена відповідальність частиною 9 статті 96 КУпАП у відношенні позивача. Суть зафіксованого в протоколі порушення полягає в тому, що позивач ОСОБА_1 експлуатує столярну майстерню та прибудову за адресою: АДРЕСА_1 без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку.

Також, в протоколі повідомлено особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 21.09.2018 року о 11-00 год. у приміщенні Департаменту ДАБІ у Харківській області, за адресою: м. Харків вулиця Космічна, буд.21-А корп.1. ОСОБА_1 від підпису у протоколу відмовився.

07 вересня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.76), яким позивача зобов`язано привести об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній строк до 07.11.2018 року.

05 жовтня 2018 року відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення, за наслідками якої головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. прийнято постанову №550-П від 05.10.2018, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 гривень.

Копію постанови №550-П від 05.10.2019 було надіслано ОСОБА_1 на поштову адресу рекомендованим листом та вручено особисто 23.10.2018.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з незаконності проведеної відповідачем перевірки в зв`язку з відсутністю повноваження для проведення позапланового заходу відносно зареєстрованого у встановленому порядку обєкту права власності позивача.

Суд апеляційної інстанції з даним висновком суду погоджується частково, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як встановлено під час судового розгляду підставою для проведення позапланової перевірки позивача на об`єкті по АДРЕСА_1 області стало звернення громадської організації «Рада законодавчої співпраці в Україні» від 27.08.2018 № 05-22 вих.075/22-07.

Перевірка проведена на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 550-Н від 29.08.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будвельної інспекції у Харківській області Арутюнової І.В. із залученням головного інспектора будівельного нагляду і відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будвельної інспекції у Харківській області Мурзи О.В. у період з 31.08. по 07.09.2018.

Тобто, відповідачем позапланова перевірка була проведена відповідно до вимог чинного законодавства та в межах повноважень.

Як наслідок, висновок суду першої інстанції, щодо відсутності повноважень у відповідача є помилковим.

За змістом стаття 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч. 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. <…>.

З аналізу вищезазначених правових норм слідує, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 9 ст. 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

У відзиві на адміністративний позов відповідачем зазначено, що у зв`язку із тим, що ОСОБА_1 відмовився від отримання Акту, протоколу, припису, Департаментом, на виконання вимог п. 21 Порядку № 553 матеріали перевірки надіслані поштою (Харківська дирекція УДППЗ «Украпошта» 07.09.2018 № 534), які позивач не отримав.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не отримав протокол від 07.09.2018, в якому зазначалася дата розгляду адміністративної справи, на його адресу направлений лист з інформацією про перенесення розгляду його адміністративної справи.

В подальшому, посадовими особами Департаменту 05.10.2018 винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 550-П, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП

Досліджуючи матеріали справи, колегією суддів не встановлено належних та допустимих доказів надіслання відповідачем позивачу листа Департаменту з інформацією про перенесення розгляду його адміністративної справи, тобто позивач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що позбавило останнього можливості реалізувати надані йому права, які передбачені статтею 268 КУпАП.

Враховуючи законодавчо закріплені гарантії прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, колегія суддів прийшла до висновку про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності належного повідомлення особи, щодо якої здійснюється розгляд такої справи, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 31.01.2019 у справі №760/10803/15-а.

Доводи скаржника щодо належного повідомлення ОСОБА_1 листом від 21.09.2018 № 1020-5819 про розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке відбулося 05.10.2018 об 11 год. 00 хв. та надсилання зазначеного листа на адресу: АДРЕСА_2 , колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки з наданої відповідачем, на вимогу суду апеляційної інстанції, квитанцією від 21.09.2018 на суму 13,00 грн., неможливо достовірно встановити вміст поштового відправлення, яке направлялося на адресу позивача, що в сукупності із посиланнями позивача про те, що останній не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи, не можна вважати належним доказами.

Інших доказів на підтвердження належного повідомлення ОСОБА_1 щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення 05.10.2018 об 11 год. 00 хв. відповідачем не надано, судовим розглядом не встановлено.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного, спірна постанова у справі про адміністративне правопорушення була винесена за відсутністю позивача, якого не повідомлено про час та місце розгляду справи, що призвело до порушення його прав, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, ознайомитись з її матеріалами, а також надати пояснення та заперечення, користуватись послугами правозахисника.

За таких обставин, колегія суддів прийшла висновку про недотримання відповідачем вимог ст. 268 КУпАП, що є підставою для скасування оскаржуваної постанови як такої, що прийнята без дотримання встановленої законом процедури.

Зважаючи на те, що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про задоволення позовних вимог, однак із помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що є підстави для зміни мотивувальної частини рішення відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України, тобто позовні вимоги підлягають задоволенню з мотивів, викладених вище.

Відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будвельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни - задовольнити частково.

Змінити рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 листопада 2019 року по справі № 623/3903/18 про задоволення позовних вимог з підстав та мотивів, викладених у мотивувальній частині цієї постанови.

В іншій частині рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 29 листопада 2019 року по справі № 623/3903/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Л.В. Любчич
Судді(підпис) (підпис) С.П. Жигилій О.А. Спаскін
Повний текст постанови складено 02.03.2020