Справа № 160/8325/19
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2020 року Справа № 160/8325/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.,
при секретарі судового засідання Федуркіній А.В.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника відповідача 1, 2 Лисяк С.В.,
29 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою відповідача 1: Міністерства юстиції України, відповідача 2: Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, третя особа-1 державне підприємство «Національні інформаційні системи», третя особа-2 департамент державної реєстрації та нотаріату при Міністерстві юстиції України, у якій позивач просить:
- визнати вибраний позивачем варіант відповіді у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, а саме у завданні «проект нотаріального документа» більш правильною помилку ніж ту, що визначила система та зарахувати один бал;
- визнати результат складання практичної частини електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 виконаною та зарахувати загальну кількість балів за складання практичної частини електронного анонімного тестування у сумі 40 балів;
- визнати ОСОБА_1 таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю;
- скасувати рішення № 1 від 13.08.2019 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про відмову у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю в частині ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Міністерство юстиції України видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваним рішенням № 1 від 13.08.2019 року про визнання його таким, що не склав кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю, оскільки при виконанні завдання практичної частини кваліфікаційного іспиту «проект нотаріального документа» позивач вибрав правильні помилки, але система з невідомих причин визначила правильну помилку неправильною. Позивач вважає, що у випадку правильного визначення помилок під час складання іспиту, йому буде зараховано 1 бал, що складе у сумі 40 балів за складання практичної частини, а позивач буде вважатись особою, яка склала кваліфікаційний іспит.
На думку позивача, оскаржуване рішення підлягає скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі № 160/8325/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
30.09.2019 року від третьої особи державного підприємства «Національні інформаційні системи» надійшли письмові пояснення, в яких представник третьої особи просив вирішити справу відповідно до вимог чинного законодавства з посиланням на норми Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2011 року №1905/5.
На виконання вимог ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 року на адресу суду від відповідача-1 30.09.2019 року надійшов відзив на позовну заяву, у якому він просив в задоволенні позову відмовити та надав клопотання про здійснення подальшого розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
В наданому до суду відзиві зазначено, що згідно інформації, яка міститься в екзаменаційній відомості засідання Комісії від 07.08.2019 року, ОСОБА_1 за результатами виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування набрав 97 балів та був допущений системою до виконання практичної частини. За результатами виконання практичної частини електронного анонімного тестування ОСОБА_1 набрав 39 балів, що вважається невиконаною у зв`язку з тим, що набрано менше 40 балів. На думку відповідача-1, проведення кваліфікаційного іспиту відбулось відповідно до порядку, який затверджений наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2011 року №1905/5. На підставі вказаного ОСОБА_1 правомірно відмовлено у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.10.2019 року подальший розгляд адміністративної справи №160/8325/19 вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 17.10.2019 року.
15.10.2019 року позивачем надано відповідь на відзив, в обгрунтування якої зазначено, що під час складання іспиту система давала збої, до деяких кандидатів підходили технічні адміністратори провести маніпуляції із системою, для того щоб була змога продовжити складати іспит. Також, перед початком складання практичної частини іспиту відповідно до п.32 Порядку позивачу не було надано код доступу до практичної частини та запропоновано членом комісії кликнути по позначці «продовжити», після чого система і пропонувала розпочати практичну частину іспиту. Такі дії системи викликали у позивача сумніви щодо її досконалості, але незважаючи на сумніви, він почав виконувати практичну частину іспиту. Позивач вважає, що система дала збій, оцінювала відповіді відповідно до недіючого Порядку 2, (а саме абзацу четвертому пункту 37), в результаті чого оцінила відповіді у 39 балів, так як рахувала їх у порядку розташування у тексті проекту нотаріального документа, а решта правильно вибраних помилок, що розташовані після невірно вибраних, система оцінювала як неправильні. У зв`язку із вищевикладеним, позивач вважає, що проведення кваліфікаційного іспиту відбулось відповідно до недіючого Порядку 2 та до електронної системи анонімного тестування не були застосовані положення нового порядку складання кваліфікаційного іспиту.
16.10.2019 року представником відповідача-1 надані суду додаткові письмові пояснення, в яких зазначено, що система сама визначає правильність відповідей, а не один з відповідачів або треті особи, втручання в систему є недопустимим.
17.10.2019 року відкладено розгляд справи до 07.11.2019 року для витребування доказів від Міністерства юстиції України та Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 року витребувано у відповідача 1: Міністерства юстиції України та відповідача 2: Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України додаткові докази, а саме:
- результати відповідей, зазначених ОСОБА_1 під час складання практичної частини електронного анонімного тестування, кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю у Вищій кваліфікаційній комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, який відбувся 07 серпня 2019 року (ім`я входу: kandidat2019:369 та пароль: ОСОБА_2 );
- екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розроблені Департаментом у частині екзаменаційних завдань, які були сформовані безпосередньо системою для ОСОБА_1 (ім`я входу: kandidat2019:369 та пароль: ОСОБА_2 ), для визначення правильності наданих ОСОБА_1 відповідей у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю.
05.11.2019 року представником відповідача-1 за допомогою засобів електронного зв`язку та 07.11.2019 року засобами поштового зв`язку надано суду клопотання про огляд запитуваних документів в судовому засіданні без залучення до матеріалів справи з посиланням на те, що запитувана інформація має обмежений доступ і не може бути долучена до матеріалів справи задля уникнення розповсюдження інформації, що знаходиться у матеріалах анонімного тестування сформованих безпосередньо системою.
07.11.2019 року представником відповідача-1 надані суду письмові заперечення, в яких зазначено, що вимога позивача про зобов`язання Міністерства юстиції України видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю буде втручанням у дискреційні повноваження відповідача, а тому судом не може бути задоволена.
В судовому засіданні 07.11.2019 року оглянуто докази, надані представником відповідача-1 на виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 року, та оголошено перерву до 05.12.2019 року з метою витребування додаткових доказів.
Ухвалами Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року:

- продовжено строк підготовчого провадження у справі № 160/8325/19 на 30 днів;

- витребувано від департаменту приватного права (01001 м.Київ, вул.Городецького, 13) додаткові докази, а саме: екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розроблені департаментом у частині екзаменаційних завдань, які були сформовані безпосередньо системою для ОСОБА_1 (ім`я входу: kandidat2019:369 та пароль: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) для визначення правильності.

09.12.2019 року Міністерством юстиції України подано пояснення щодо розгляду ухвали про витребування додаткових доказів, в яких зазначено, що Міністерство юстиції України не має можливості подати докази, які витребовує суд, оскільки екзаменаційні завдання формуються безпосередньо системою для кожної особи індивідуально шляхом генерування у довільній формі переліку тестових питань та завдань, а серверна частина програмного забезпечення системи розміщується на технічних ресурсах ДП «Національні інформаційні системи».

10.12.2019 року відкладено розгляд справи до 24.12.2019 року з метою витребування додаткових доказів.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.12.2019 року витребувано додаткові докази:

- від державного підприємства «Національні інформаційні системи» витребувано результати відповідей, зазначених ОСОБА_1 під час складання практичної частини електронного анонімного тестування, кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю у Вищій кваліфікаційній комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, який відбувся 07 серпня 2019 року (ім`я входу: kandidat 2019: 369 та пароль 0sEp5Ro8) для визначення правильності наданих ОСОБА_1 відповідей у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю;

- від департаменту приватного права при Міністерстві юстиції України витребувати екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розроблені Департаментом у частині екзаменаційних завдань, які були сформовані безпосередньо системою для ОСОБА_1 (ім`я входу: kandidat 2019:369 та пароль 0sEp5Ro8) для визначення правильності наданих ОСОБА_1 відповідей у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю.

24.12.2019 року позивачем надані додаткові пояснення, в яких на підтвердження правильно вибраної позивачем помилки зазначено, що в додатку листа МЮ України від 29.06.2010 № 31-32/132 щодо встановлення єдиної нотаріальної практики при вчиненні виконавчих написів, міститься зразок виконавчого напису, в якому зазначено що «виконавчий напис набирає чинності з дня його вчинення», а не «виконавчий напис набирає чинності з дати його реєстрації в реєстрі нотаріальних дій», як було зазначено в завданні №1 «проект нотаріального документа». Саме з вище зазначеного позивач вважає визначену ним помилку «з дати його реєстрації в реєстрі нотаріальних дій» біль правильнішою ніж «Першої київської державної нотаріальної контори», яка носить орфографічний характер.

В судовому засіданні 24.12.2019 року оголошено перерву до 21.01.2020 року для надання додаткових доказів представником відповідача-1.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2020 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі №160/8325/19 та розпочато розгляд справи по суті. Розгляд справи в судовому засіданні призначено на 20.02.2020 року.

Представники сторін в судовому засіданні підтримали обрані правові позиції.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянином України відповідно до паспорту серії НОМЕР_1 , виданим Баглійським РВ м. Дніпродзержинська МУ УМВС України у Дніпропетровській області 27.12.1999 року.

25.07.2019 року згідно з повідомленням на офіційній інтернет-сторінці міністерства юстиції України ОСОБА_3 допущений до складання кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю 07.08.2019р. на 09 год. 00 хв. згідно графіку проведення іспиту.

07.08.2019 року перед початком кваліфікаційного іспиту позивач отримав ім`я входу і пароль для входу в систему (ім`я входу: kandidat 2019: 369 та пароль 0sEp5Ro8) . Авторизувавшись в системі позивач почав виконувати теоретичну частину кваліфікаційного іспиту. По завершенню складання теоретичної частини отримав 97 балів, що дало можливість для складання практичної частини кваліфікаційного іспиту.

Початок складання практичної частини кваліфікаційного іспиту відбувся без авторизації в системі. По завершенню практичної частини системою було виведене повідомлення « 39/50».

Тобто, позивач отримав 39 балів за практичну частину кваліфікаційного іспиту згідно повідомлення в системи.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України № 1 від 13.08.2019 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, так як згідно з умов порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту, особою, яка успішно склала іспит, вважається особа яка набрала не менше 40 балів за практичну частину кваліфікаційного іспиту.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням та зарахуванням балів за надані позивачем відповіді, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи даний спір по суті, суд застосував норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та виходив з таких міркувань.

Пунктом 1 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 року №228, встановлено, що Міністерство юстиції України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Міністерство юстиції України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про нотаріат» № 3425-ХІІ (надалі - Закон № 3425-ХІІ) нотаріат в Україні це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

У відповідності до частини першої статті 10 Закону № 3425-ХІІ для визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю, та вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю Міністерстві юстиції України утворюється Вища кваліфікаційна комісія нотаріату. Персональний склад Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату затверджується наказом Міністерства юстиції України.

Згідно з пунктом 3 Положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31.08.2011 № 923 (надалі Положення № 923), основними завданнями комісії є: визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю; вирішення питання анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Порядок складання особами кваліфікаційного іспиту Вищій кваліфікаційній комісії нотаріату та проведення кваліфікаційного іспиту Комісією встановлюється Порядком допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2011 року № 1905/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.07.2011 року за №926/19664 (надалі - Порядок № 1905/5).

У відповідності до пункту 2 Порядку № 1905/5 Вища кваліфікаційна комісія нотаріату далі - Комісія): приймає рішення про допуск або відмову в допуску до складання кваліфікаційного іспиту; проводить кваліфікаційний іспит; на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про видачу (або відмову у видачі) Міністерством юстиції України свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про підтвердження кваліфікації особою, приватна нотаріальна діяльність якої не здійснювалася протягом трьох років після отримання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю і яка не працювала нотаріусом, консультантом державної нотаріальної контори чи помічником консультантом) приватного нотаріуса, не була посадовою особою, яка здійснює керівництво га контроль за діяльністю нотаріату (далі - особа, що складає кваліфікаційний іспит для підтвердження кваліфікації). .

Згідно з пунктом 20 Порядку № 1905/5 об`єктивність проведення кваліфікаційного іспиту забезпечується рівними для всіх осіб умовами щодо доступу до інформації стосовно процедури проведення іспиту, місця складання та тривалості іспиту, а також щодо кількості та ступеня складності екзаменаційних завдань та відкритості інформації про результати іспиту.

Відповідно до пунктів 22, 24-26 Порядку №1905/5 кваліфікаційний іспит здійснюється у вигляді електронного анонімного тестування. Електронне анонімне тестування складається з теоретичної та практичної частин. Електронне анонімне тестування проводиться одночасно для всіх осіб, які беруть участь у складанні кваліфікаційного іспиту, відповідно до затвердженого Комісією графіка. Електронне анонімне тестування складається з теоретичної та практичної частин. Електронне анонімне тестування проводиться одночасно для всіх осіб, які беруть участь у складанні кваліфікаційного іспиту, відповідно до затвердженого Комісією графіка. Екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розробляються Департаментом. Перед початком кваліфікаційного іспиту особи, які беруть участь у його складанні, отримують у секретаря Комісії на вибір ім`я входу та відповідний пароль, необхідні для реєстрації у системі. Ім`я входу та відповідний пароль надаються у запечатаному вигляді. Другий примірник імені входу відрізається секретарем Комісії, скріплюється підписом особи з зазначенням її прізвища, імені та по батькові та розкривається лише після перевірки роботи для її ідентифікації.

Так, пунктами 27-34 Порядку №1905/5 передбачено, що загальний час електронного анонімного тестування становить чотири години. Перебіг часу для кожної особи розпочинається індивідуально після її авторизації у системі з моменту підтвердження запиту системи на початок тестування. У разі неможливості продовження електронного анонімного тестування з технічних причин у засіданні Комісії оголошується перерва до їх усунення. Теоретична частина електронного анонімного тестування включає в себе дев`яносто тестових питань. До коленого питання пропонуються декілька варіантів відповідей, одна з яких є правильною або всі запропоновані варіанти є неправильними. У разі необхідності питання може бути пропущене, в такому випадку є можливість відповісти на нього пізніше. На виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування відводиться дві години. Оцінювання теоретичної частини електронного анонімного тестування здійснюється системою. Кожна правильна відповідь оцінюється системою в один бал, неправильна - в нуль балів. Якщо не обрано жодної відповіді, у тому числі у зв`язку зі спливом встановленого часу, така відповідь зараховується як неправильна. Теоретична частина вважається виконаною, якщо набрано не менше сімдесяти двох балів. У цьому випадку особа автоматично допускається системою до практичної частини. У разі набрання меншої кількості балів, у тому числі у зв`язку із закінченням часу, відведеного для виконання теоретичної частини, електронне анонімне тестування автоматично припиняється системою та особа вважається такою, що не склала кваліфікаційний іспит. Результати виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування виводяться системою у вигляді відповідного повідомлення. Особам, які за результатами виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування набрали не менше сімдесяти двох балів, разом з повідомленням про результати її виконання системою видається код доступу до практичної частини електронного анонімного тестування. Практична частина електронного анонімного тестування включає в себе такі завдання: п`ять проектів нотаріальних документів; п`ять задач.

Як вбачається з матеріалів справи, кваліфікаційний іспит, у якому приймав участь позивач, був проведений Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату при Міністерстві юстиції України 29.07.2019 року.

Повідомлення про його проведення було розміщене на сайті Міністерства юстиції України.

Так, кваліфікаційний іспит призначений на 29.07.2019 року тривав згідно затвердженого графіку з 29.07.2019 року по 13.08.2019 року, що відповідає вимогам пункту 15 Порядку.

Як вбачається з матеріалів, що зберігаються в справах Департаменту державної реєстрації та нотаріату, та як підтверджено представником відповідачів, 07.08.2019 року Панко М.Ю. брав участь у складанні кваліфікаційного іспиту у Вищій кваліфікаційній комісії нотаріату.

Перед початком кваліфікаційного іспиту Панко ОСОБА_4 на вибір отримав у секретаря Комісії ім`я входу kandidat2019-369, необхідний для реєстрації у системі.

Згідно з інформацією, яка міститься в екзаменаційній відомості засідання Комісії від 07.08.2019 року та не спростовуються представниками сторін, ОСОБА_1 за результатами виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування набрав 97 балів та був допущений системою до виконання практичної частини.

У відповідності до п. 36 - п. 37 Порядку №1905/5, завдання «проект нотаріального документа» викладається у вигляді п`яти текстів різних проектів нотаріальних документів, кожний з яких містить п`ять помилок змістового характеру.

До кожного тексту проекту нотаріального документа пропонуються не менше десяти варіантів помилок, з яких п`ять є правильними.

Надання відповіді на це завдання полягає у виявленні в кожному з п`яти текстів проектів нотаріальних документів п`яти помилок та їх виборі із запропонованих системою варіантів у порядку розташування цих помилок у тексті документа.

Правильно вибрана помилка оцінюється системою в один бал.

Якщо не обрано жодної помилки із запропонованих системою варіантів, у тому числі у зв`язку зі спливом встановленого часу, така відповідь оцінюється системою в нуль балів.

Завдання «задача» викладається у вигляді п`яти окремих текстів з описом конкретних казусів із нотаріальної практики.

До кожної задачі пропонується п`ять варіантів відповідей, один з яких є правильним та оцінюється системою в п`ять балів, решта - неправильні, що полягає в їх неповноті, хибності аргументації тощо. Неправильні відповіді оцінюються системою в нуль балів.

Якщо не обрано жодної правильної відповіді, у тому числі у зв`язку зі спливом встановленого часу, така відповідь зараховується як неправильна.

За результатами виконання практичної частини електронного анонімного тестування ОСОБА_1 набрав 39 бал, що вважається невиконаною у зв`язку з тим, що набрано менше 40 балів.

Під час підготовчого засідання Міністерством юстиції України було надано на огляд копії результатів кваліфікаційного іспиту, в якому були відображені завдання та відповіді. Вимогу суду про долучення копій цих документів до матеріалів справи відповідачем-1 не виконано, оскільки дані документи, на його думку, є документами з обмеженим доступом. Однак, відповідач-1 не надав суду належних доказів наявності у цих документів обмеженого доступу, тому суд вважає, що останнім без достатніх на те підстав не виконано вимоги ухвали і не долучено до справи докази, які мають значення для вирішення спору по суті.

З результатів виконання завдань, які досліджували в присутності позивача та представника відповідача-1, встановлено, що з 50 можливих балів система зарахувала 39 балів за надані позивачем правильні відповіді, а саме:

- завдання №1: 4 правильні відповіді, 1 відповідь неправильна;

- завдання №2: від відповіді правильні;

- завдання №3: відповіді 1-4 правильні, відповідь 5 неправильна;

- завдання №4: відповіді 1-3 правильно, відповіді 4-5 неправильні;

- завдання №5: відповіді 1-4 правильні, відповідь 5 неправильна;

- завдання №6: відповідь правильна;

- завдання №7: відповідь правильна;

- завдання №8: відповідь правильна;

- завдання №9: відповідь правильна;

- завдання №10: відповідь не правильна.

Таким чином, позивач набрав за задачі 20 балів, за проекти документів 19 балів, що у підсумку склало 39 балів.

З аналізу наданих до огляду суду завдань та проектів документів, судом встановлено наступне:

- Завдання №4 «Проект нотаріального документу» довіреність: визначена позивачем помилка «на підставі Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого МРЕВ-11 ДАІ ГУ-УМВС України в м.Києві.», в якій є помилкою семизначний номер свідоцтва про реєстрацію ТЗ, яка розташована 4 (четвертою) в порядку розташування помилок в тексті документа, (згідно умов аб.3 п.36 Порядку) системою не була визначена як четверта. Хоча вона є в переліку запропонованих системою варіантів помилок у тексті документа; четвертою помилкою система зарахувала п`яту по рахунку помилку, а помилку щодо номера свідоцтва про реєстрацію ТЗ взагалі не вважала правильною помилкою.

- Завдання №1 «Проект нотаріального документу» виконавчий напис: помилка «з дати його реєстрації в реєстрі нотаріальних дій» система визначила як неправильну помилку, а правильною вважає «Першої київської державної нотаріальної контори».

Встановлюючи правильність наданої позивачем відповіді у завданні №4 «Проект нотаріального документу» довіреність, суд враховує норми постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження зразків національних та міжнародного посвідчень водіїв і документів, необхідних для реєстрації транспортних засобів» від 31.01.1992 року №47, яке передбачає обов`язковий реквізит свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - серія та номер.

В Україні діють свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з нанесенням шестизначного номеру свідоцтва.

Таким чином, позивачем правильно визначено помилкою у довіреності невірні реквізити свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, оскільки невірність вказаних реквізитів призведе до недійсності самого документу, який посвідчує нотаріус. Крім того, судом встановлено, що вказаний проект довіреності видавався саме з метою розпорядження автомобілем за цим свідоцтвом, відтак, у випадку не зазначення вказаної помилки, неможливо буде ідентифікувати нерухоме майно, надане на праві розпорядження довірителем.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем було надано правильну відповідь, зараховану системою як неправильну, у завданні №4 «Проект нотаріального документу» довіреність.

Встановлюючи правильність наданої позивачем відповіді у завданні №1 «Проект нотаріального документу» виконавчий напис, суд враховує, що лист МЮ України від 29.06.2010 року № 31-32/132 щодо встановлення єдиної нотаріальної практики при вчиненні виконавчих написів, на який посилається позивач, не є нормативно-правовим актом в розумінні вимог чинного законодавства України, не зареєстрований та не опублікований у встановленому законом порядку, отже не може прийматись до уваги як належний доказ надання правильної відповіді позивачем.

З огляду на викладене, суд не встановив помилки системи при зарахуванні позивачу як неправильної відповіді у завданні №1 «Проект нотаріального документу» виконавчий напис.

Також, суд критично оцінює посилання представника відповідачів на недіючу редакцію Порядку №1905/5, оскільки під час проведення іспиту діяла реакція Порядку №1905/5 від 31.10.2017року, відповідно до якої в абзаці 36 виключено норму, на яку посилається представник відповідачів: «При виконанні завдання слід враховувати, що у разі вибору неправильної помилки або порушення порядку її розташування у тексті проекту нотаріального документа решта правильно вибраних помилок, що розташовані в його тексті після невірно вибраної, оцінюються системою як неправильні, і правильно вибрана помилка оцінюється системою в один бал», як на підставу для правильності зарахування відповідей позивачем.

Стосовно тверджень позивача про несвоєчасність подання відповідачем-1 заперечень від 07.11.2019 року, то суд відхиляє вказані твердження, оскільки в матеріалах справи наявні докази отримання відповідачем-1 відповіді на відзив позивача 05.11.2019 року, відтак, відповідачем-1 порушено строки подання заперечень з поважних причин.

Крім того, порушення строків подання заперечень на відповідь на відзив не вливає на суть обставин, винесених позивачем на розгляд суду.

У відповідності до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 24 Закону України "Про органи місцевого самоврядування" органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Складовою верховенства права є принцип правової визначеності (п. 61 рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року "Брумареску проти Румунії").

Основу принципу правової визначеності утворює ідея передбачуваності (очікуваності) суб`єктом відносин визначених правових наслідків (правового результату) своєї поведінки, яка відповідає наявним у суспільстві нормативним приписам.

Принцип правової визначеності вимагає ясності й однозначності правової норми та забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишалися передбачуваними (правові позиції Конституційного Суду України висловлені у рішеннях від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005, від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010, від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010, від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011).

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно якої закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (п. 109 рішення від 13 грудня 2001 року у справі "Церква Бессарабської Митрополії проти Молдови").

Досліджуючи принцип правової визначеності у вказаних правовідносинах, суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень має діяти лише в рамках, наданих йому законодавством повноважень.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ «Христов проти України» від 19 лютого 2009 року, заява №24465/04, Суд дійшов висновку, що «право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав..».

Аналіз практики Європейського Суду з прав людини дає підстави для висновку, що дана стаття, поміж іншого, закріплює принцип юридичної визначеності, який, в свою чергу, є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права.

Крім того, даний принцип є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання).

З аналізу наведених норм, суд вважає, що принцип правової визначеності має застосовуватись не лише на етапі нормотворчої діяльності, а й під час безпосереднього застосування існуючих норм права, що даватиме можливість особі в розумних межах передбачати наслідки своїх дій, а також послідовність дій держави щодо можливого втручання в охоронювані Конвенцією та Конституцією України права та свободи цієї особи.

Суд зазначає, що судове рішення спрямоване на дотримання балансу між будь-якими несприятливим наслідками і цілями, на досягнення яких подано позов позивачем.

В даному випадку, судом встановлено надання позивачем правильних відповідей під час виконання завдань по складанню проектів документів, які системою були визначені як неправильні, відтак, позивач не може бути позбавлений права на визнання результату складання практичної частини електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю пропорційно до наданих ним правильних відповідей.

У відповідності до ч. 6 ст. 10 Закону № 3425-XII на підставі результатів складеного іспиту Вища кваліфікаційна комісія нотаріату приймає рішення про видачу (або відмову у видачі) Міністерством юстиції України свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Рішенням Комісії від 13.08.2019 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Суд звертає увагу, що у відповідності до ч.7 ст.10 Закону N 3425-XII особи, які не склали кваліфікаційний іспит, допускаються до наступного його складання не раніш як через рік за поданням відповідно головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Відтак, у випадку незадоволення вимог позивача щодо визнання вибраного позивачем варіанту відповіді у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, а саме у завданні «проект нотаріального документа» більш правильною помилку ніж ту, що визначила система та зарахувати один бал; визнання результату складання практичної частини електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 виконаною та зарахувати загальну кількість балів за складання практичної частини електронного анонімного тестування у сумі 40 балів; визнання ОСОБА_1 таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю, суд фактично позбавить позивача права на відновлення порушених прав та очікуваних наслідків набрання необхідних балів під час складання кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю.

Відповідно до п.10 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги в частині:

- визнання вибраного позивачем варіанту відповіді у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, а саме у завданні «проект нотаріального документа» більш правильною помилку ніж ту, що визначила система та зарахувати один бал;

- визнання результату складання практичної частини електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 виконаною та зарахувати загальну кількість балів за складання практичної частини електронного анонімного тестування у сумі 40 балів;

- визнання ОСОБА_1 таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю;

- скасування рішення № 1 від 13.08.2019 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про відмову у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю в частині ОСОБА_1 , підлягають задоволенню, оскільки відновлення порушених прав позивача не може бути здійснено в інший спосіб ніж визначений позивачем.

Стосовно вимоги позивача про зобов`язання Міністерства юстиції України видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю, то суд зазначає, що вказана вимога не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як випливає зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Отже, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Натомість, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.245 КАС України, у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати Міністерство юстиції України прийняти відповідне рішення за результатами проведеного 07.08.2019 року кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю стосовно ОСОБА_1 з урахуванням правової позиції, викладеної у цьому рішенні.

Відповідно до ч.1 ст.143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (ч.3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 768,40 грн., що документально підтверджується квитанцією від 30.08.2019 року.

Отже, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 768,40 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно до задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до відповідача 1: Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького,13, ), відповідача 2: Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України (01001, м. Київ, пров. Рильський, 10), третя особа державне підприємство «Національні інформаційні системи» (04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 4, ), третя особа департамент державної реєстрації та нотаріату при Міністерстві юстиції України (01001, м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 15) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задоволити частково.

Визнати вибраний позивачем варіант відповіді у практичній частині електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, а саме у завданні «проект нотаріального документа» більш правильною помилку ніж ту, що визначила система та зарахувати один бал.

Визнати результат складання практичної частини електронного анонімного тестування кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 виконаною та зарахувати загальну кількість балів за складання практичної частини електронного анонімного тестування у сумі 40 балів.

Визнати ОСОБА_1 таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю.

Скасувати рішення №1 від 13.08.2019 року Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про відмову у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю в частині ОСОБА_1 .

Зобов`язати Міністерство юстиції України прийняти відповідне рішення за результатами проведеного 07.08.2019 року кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю стосовно ОСОБА_1 з урахуванням правової позиції, викладеної у цьому рішенні.

В задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання Міністерства юстиції України видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1: Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького,13, ), відповідача 2: Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України (01001, м. Київ, пров. Рильський) сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп. пропорційно.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 02 березня 2020 року.

Суддя С.В. Ніколайчук