Справа № 520/4788/19
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 березня 2020 р. Справа № 520/4788/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Бартош Н.С.,

Суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року по справі № 520/4788/19

за позовом Державного підприємства "Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України ( № 109)"

до Головного управління ДФС у Харківській області

про скасування вимоги та рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року задоволено адміністративний позов Державного підприємства "Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України ( № 109)" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування вимоги та рішення.

На зазначене рішення суду Головне управління ДФС у Харківській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2020 р. відмовлено апелянту в поновленні строку на апеляційне оскарження вказаного вище судового рішення.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2020 р. зазначена апеляційна скарга була залишена без руху, через пропуск строку на звернення з апеляційною скаргою та наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення до суду клопотання (заяву) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення із зазначенням інших поважних причин такого пропуску та надати докази на їх обґрунтування протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Згідно поштового повідомлення Головне управління ДПС у Харківській області отримало копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 17.02.2020 р., а 24.02.2020 р. від апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги.

В обґрунтування поданого клопотання апелянт зазначив, що вперше апеляційну скаргу було подано 30.10.2019 року, однак у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках, що унеможливило своєчасну сплату судового збору, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2019 р. апеляційну скаргу було повернуто скаржнику. Вказав, що період здійснення безспірного списання коштів на підставі відповідних повідомлень, які було долучено до клопотань про продовження строків та наявні в матеріалах, припиняється виконання платіжних доручень, крім захищених видатків. Зазначив, що на рахунках Головного управління ДПС у Харківській області рахується кредиторська заборгованість та відсутні кошти для сплати судового збору. В свою чергу, Головне управління ДПС у Харківській області з початку 2019 року звертається до ДПСУкраїни з проханням вирішити в межах компетенції, питання щодо збільшення кошторисних призначень за КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки", направлених на сплату судового збору.

Натомість, фінансування січень-жовтень 2019 року за КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки" не охопило нагальні потреби. Станом на 03.10.2019 року та по теперішній час на рахунку ГУ ДПС у Харківській області відсутні кошти для сплати судового збору та кожень день надходять повідомлення Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області щодо необхідності здійснення безспірного списання коштів по арештам. Апелянт вказує, що на відсутність достатнього фінансування, відсутність затвердженого кошторису, відсутність коштів для сплати судового збору, наявність безлічі арештів стосовно безспірного списання коштів було додатково доведено документами наданими до клопотання про продовження строків, направленого 02.12.2019 року та це клопотанняе підтверджувало обґрунтованість зазначених підстав з дати подання апеляційної скарги та до цього часу.

Окрім того, Головне управління ДПС у Харківській області просить звернути увагу на те, що апелянт не втратив процесуального інтересу до розгляду справи. Цей факт підтверджується сплатою судового збору (платіжне доручення від 27.12.2019 № 8363, яким, незважаючи на недостатність фінансування, було сплачено судовий збір). Так, при черговому надходженні коштів на рахунки, апелянтом було відібрано справу № 520/4788/19 для першочергової сплати судового збору, що підтверджується оригіналом платіжного доручення, який додано до апеляційної скарги. Також, апелянт звертає увагу на незначний проміжок часу між ухвалою суду про повернення апеляційної скарги та сплатою судового збору.

Зважаючи на наведене, Головне управління ДПС у Харківській області просить захистити інтереси держави та не позбавляти права на оскарження судового рішення, та визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року по справі №520/4788/19 та поновити строк на апеляційне оскарження.

Колегія суддів, розглянувши дане клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд враховує практику Верховного Суду в ухвалі від 26.09.2018 справа №753/7279/18, а саме висновки суду, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій. Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Відмовляючи в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке було заявлене при поданні апеляційної скарги, судом апеляційної інстанції вже був зроблений висновок, що невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 296 КАС України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VІ органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи доходів і зборів є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд зверну увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Також, колегія суддів зазначає, що апелянт, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку контролюючого органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов`язаними.

Колегія суддів зазначає, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17.

Апелянтом, як підстава пропуску строку на апеляційне оскарження, вбачається лише неможливість сплати судового збору, у зв`язку з зупиненням операцій з бюджетними коштами, але доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору протягом періоду з жовтня 2019 року по 27 грудня 2019 року апелянт не надав. Отже, заявником не надано належних і достатніх доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження. Крім того, в матеріалах справи також відсутні дані про неможливість сплати судового збору у грудні 2019 року.

Наведені в клопотанні про поновлення строку, яке надано на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху обставини є ідентичними тим, що вже зазначалися в клопотанні, що заявлялося при поданні апеляційної скарги та з приводу цих обставин судом вже надано оцінку щодо їх необґрунтованості.

Враховуючи наведене вище, відсутність належних доказів щодо існування об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали поданню апеляційної скарги, на підставі матеріалів справи, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги.

Також, апелянтом до зазначеної апеляційної скарги подано клопотання про допуск до участі в цій справі в якості належного відповідача - Головного управління ДПС у Харківській області, як правонаступника первинного відповідача - Головного управління ДФС у Харківській області.

В обґрунтування клопотання про заміну відповідача, заявник вказує, що згідно до додатку № 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 р. № 537 Про утворення територіальних органів Державної податкової служби, до переліку територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізовуються, входить зокрема й Головне управління ДФС у Харківській області та була створена нова юридична особа - Головне управління ДПС у Харківській області.

Суд, дослідивши матеріали справи та заявлене клопотання, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно ст. 52 КАС України: у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 р. № 537 Про утворення територіальних органів Державної податкової служби утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби. Реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби згідно з додатком № 2.

Згідно ст. 104 Цивільного кодексу України, у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

У зв`язку з реорганізацією органів Державної фіскальної служби, а саме: приєднання Головного управління ДФС у Харківській області до Головне управління ДПС у Харківській області, суд вважає за необхідне здійснити заміну сторони по справі її правонаступником.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2019 року не виконані в повному обсязі, недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання заявника про заміну відповідача у справі за позовом Державного підприємства "Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України ( № 109)" до Головного управління ДФС у Харківській області - задовольнити.

Замінити відповідача Головне управління ДФС у Харківській області на його процесуального правонаступника - Головне управління ДПС у Харківській області.

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 р. по справі № 520/4788/19 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року по справі № 520/4788/19 за позовом Державного підприємства "Сільськогосподарське підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України ( № 109)" до Головне управління ДПС у Харківській області про скасування вимоги та рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров З.Г. Подобайло