Справа № 520/9779/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2020-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 березня 2020 р.Справа № 520/9779/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Донець Л.О.,

Суддів: Гуцала М.І. , Бенедик А.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року по справі № 520/9779/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 задоволено заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення по справі № 520/9779/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

На зазначене додаткове рішення суду Головним управлінням ДПС у Харківській області подано апеляційну скаргу.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2020 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 по справі № 520/9779/19 розподілено на: головуючого суддю Донець Л.О., суддів: Бенедик А.П., Гуцала М.І.

Адміністративна справа № 520/9779/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення перебувала у провадженні судді Другого апеляційного адміністративного суду Русанової В.Б.

У зв`язку з наведеними обставинами, 11.02.2020 суддею Донець Л.О. витребувано адміністративну справу № 520/9779/19 для вирішення питання про можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019.

26.02.2020 адміністративну справу № 520/9779/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення передано до провадження судді Донець Л.О.

Дослідивши матеріали справи та подану апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 по справі № 520/9779/19, колегія суддів зазначає, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження, встановлений ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, з апеляційною скаргою Головним управлінням ДПС у Харківській області заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Оскаржуване судове рішення прийняте Харківським окружним адміністративним судом 21.11.2019 (повний текст рішення виготовлено 26.11.2019).

Із апеляційною скаргою Головне управління ДПС у Харківській області звернулось 11.12.2019, що підтверджується штампом вхідної кориспонденції Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без руху з підстав порушення вимог ст. 296 КАС України та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно рекомендованого поштового повідомлення Головне управління ДПС у Харківській області отримало копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 27.12.2019.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.01.2020 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 по справі № 520/9779/19 - повернуто скаржнику.

Згідно рекомендованого поштового повідомлення Головне управління ДПС у Харківській області отримало копію ухвали про повернення апеляційної скарги 22.01.2020.

06.02.2020, Головним управлінням ДПС у Харківській області повторно подано апеляційну скаргу на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 по справі № 520/9779/19.

Звернувшись вдруге з апеляційною скаргою 06.02.2020, Головним управлінням ДПС у Харківській області допущено пропуск, встановленого законом, строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В обґрунтування підстав поважності пропуску строку заявник посилається на те, що у зв`язку із навантаженням документообігу вхідної кориспонденції у Головного управління ДПС у Харківській області не було можливості вчасно усунути недоліки поданої апеляційної скарги.

Дослідивши заявлене клопотання, суд дійшов до висновку, що вказані обставини не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення із апеляційною скаргою, оскільки вони не звільняють скаржника від дотримання процесуальних обов`язків як сторони по справі.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У рішенні у справі "Рябих проти Росії" (980_172) (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X) Європейський Суд з прав людини визначився, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 03.04. 2008) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав, Європейський Суд з прав людини одноголосно постановив, що було порушення п. 1 ст. 6 Конвенції та дійшов до висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за п. 1 ст. 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо строків подання апеляційної скарги.

Крім того, у п. 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звернув увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Вказана правова позиція викладала Верховним Судом у постанові від 11.12.2018 по справі №820/2160/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому, заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 по справі № 520/9779/19 - відмовити.

Визнати неповажними вказані у клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.20198 по справі № 520/9779/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Донець Л.О.
Судді Гуцал М.І. Бенедик А.П.