Справа № 640/23482/19
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року м. Київ № 640/23482/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Фінанс Груп» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Фінанс Груп», у якому позивач просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Фінанс Груп", , який здійснює господарську діяльність за адресою: вул. Пирогівський шлях, 34 у Голосіївському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом повного відключення електроживлення та накладання печаток на електрощити та вхідні двері адміністративної частини будівлі;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної небезпеки та погодження термінів усунення порушень, за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що посадовою особою Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві проведено планову перевірку ТОВ «Смарт Фінанс груп» за адресою: вул. Пирогівський шлях, 34 у Голосіївському районі м. Києва з питань додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складений акт від 01.11.2019 № 1151, в якому зафіксовано ряд порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. У зв`язку із цим позивач просить суд застосувати до відповідача заходи реагування у вигляді зупинення робіт приміщень ТОВ «Смарт Фінанс груп» до повного усунення порушень, шляхом повного відключення електроживлення та накладання печаток на вхідні двері адміністративної частини будівлі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.12.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі № 640/23482/19 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвала суду про відкриття спрощеного позовного провадження з пропозицією надати суду відзив на позовну заяву надсилалась відповідачеві за зареєстрованим місцезнаходженням, а саме: 03124,м. Київ, вул. Космонавта Комарова, буд. 16, кв. 7 та була вручена уповноваженому представнику відповідача 09.01.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з штрихкодовим ідентифікатором № 840 (а.с. 63).

Відповідач правом надати відзив на позовну заяву не скористався, хоча його повноважний представник був ознайомлений з матеріалами судової справи за клопотанням, поданим через канцелярію суду 28.01.2020.

Частинами 5 та 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З урахуванням викладеного, суд вирішив розглядати справу за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З 28.10.2019 по 01.11.2019 на підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві від 11.09.2019 № 760 (а.с.21-22), посвідчення про проведення державного нагляду (контролю) від 01.10.2019 №6392, посадовими особами Головного управління було проведено планову перевірку ТОВ «Смарт Фінанс Груп» щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складений акт від 01.11.2019 № 1151 (далі - акт перевірки) (а.с.25-35) у якому зафіксовані порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) Розділу ІІ п. 16. ППБУ: посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому ПКМУ від 26.06.2013 №444;

2) Розділу ІІ п. 2.2. ППБУ: під час експлуатації об`єктів дозволяється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;

3) Розділ ІІІ п. 2.3. ППБУ: тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах між складським та адміністративними приміщеннями не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

4) Розділ ІІІ п. 2.3. розділ V п. 1.4. ППБУ: відсутні пристрої для самозачинення протипожежних дверей між складським та адміністративними приміщеннями відповідно до п.6.29. ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

5) Розділ ІІІ п. 2.3. розділ І п. 7 ППБУ: в протипожежній перегородці між складським та адміністративними будівлями влаштований віконний проріз в порушення вимог п. 6.2., 6.4. ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

6) Розділ ІІІ п. 2.5. ППБУ: деревні елементи горищних покриттів адміністративної частини будівлі (крови, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

7) Розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ: ширина проходів на шляхах евакуації в коридорах при двосторонньому відкриванні дверей з приміщень в коридор адміністративної частини будівлі на трьох поверхах менше нормованої відповідно до вимог п. 7.3.7 ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги.»;

8) Розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ: вікна адміністративної частини будівлі, що розміщенні до 8 м. по вертикалі та/або до 4м. по горизонталі від зовнішніх сходів типу СЗ відчиняють та мають клас вогнестійкості менше ніж Е30 відповідно до вимог п. 7.3.20. ДБН В.1.1.7-2016 2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

9) Розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ: ширина дверей на шляхах евакуації адміністративної частини будівлі менше 0,8 метра (1 поверх) відповідно до вимог п. 7.2.7. ДБН В.1.1.7-2016 2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

10) Розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ: висота дверей на шляхах евакуації менше 2-х метрів (1 та 3 поверхи адміністративної частини будівлі та складу №2) відповідно до вимог 7.2.7. ДБН В.1.1.7-2016 2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

11) Розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ: в віконних отворах сходової клітини адміністративної частини будівлі не передбачені фрамуги для димовидалення загальною площею не менше 1,2 м2 відповідно до вимог п. 7.3.26. ДБН В.1.1.7-2016 2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

12) Розділ ІІІ п. 2.31. ППБУ: сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатись з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;

13) Розділ ІІІ п. 2.33. ППБУ: не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі з приміщень (поверхів);

14) Розділ ІІІ п. 2.37. ППБУ: допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (1-й поверх адміністративної частини будівлі); знімати двері сходових кліток (1-й поверх адміністративної частини будівлі);

15) Розділ ІV п. 1.3. ППБУ: у складських приміщеннях рівень вибухозахисту (ступеня захисту оболонки) електрообладнання в т.ч. розподільчих електрощитів не відповідає класу зони відповідно до ПУЕ;

16) Розділ ІV п. 1.12. ППБУ: відсутній акт проведення прихованих робіт на прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів;

17) Розділ ІV п. 1.15. ППБУ: для загального відключення силових та освітлювальних мереж складських приміщень з вибухонебезпечними і пожежонебезпечними зонами будь якого класу, відсутні апарати відключення (вимикачі) поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах. Спільні апарати відключення (вимикачі) слід розташовувати в ящиках з негорючих матеріалів або в нішах, які мають пристосування для пломбування та замикання на замок;

18) Розділ IV п. 1.18. ППБУ: допускається прокладання електропроводів і кабелів транзитом через складські приміщення;

19) Розділ IV п. 1.20. ППБУ: не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

20) Розділ IV п. 1.21. ППБУ: не проведено перевірку захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

21) Розділ IV п. 2.18. ППБУ: в місцях перетину повітропроводами вентиляційної системи протипожежних перегородок складського приміщення відсутні пристрої проти поширення вогню в порушення вимог п. 7.11. ДБН В. 2.5-67:2013;

22) Розділ V п. 1.1. ППБУ: системи протипожежного захисту на 2-му та 3-му поверхах адміністративної частини будівлі знаходяться в неробочому стані та не готові до виконання покладених на них функцій;

23) Розділ V п. 1.2. ППБУ: відсутнє централізоване пожежне спостерігання для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту об`єкта (тривожне сповіщення від приймально-контрольного приладу системи протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання) відповідно до вимог п. 5.8., п. 12.1.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

24) Розділ V п. 1.2. ППБУ: складські приміщення категорії «В» площею більше 1000 м2 не обладнані системою автоматичного пожежогасіння з виводом сигналу від приладів автоматики на пульт централізованого спостереження пожежної охорони відповідно до вимог п. 7.1. додаток А.1 (п. 14.2) ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту»;

25) Розділ V п. 1.2., Розділ VІІ п. 2.11. ППБУ: складське приміщення №2 не обладнане системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приладів автоматики на пульт централізованого спостереження пожежної охорони відповідно до вимог п. 7.1. додаток А.1 (п. 14.2) ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту»;

26) Розділ V п. 1.2., розділ VІІ п. 2.11. ППБУ: внутрішні стелажні простори складського приміщення № 1 не обладнано системою автоматичного пожежогасіння з виводом сигналу від приладів автоматики на пульт централізованого спостереження пожежної охорони відповідно до вимог п. 7.1 додаток А.1 (п. 14.2.1.) ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту»;

27) Розділ V п.п. 1.2., 1.4. ППБУ: не надано акти відповідності системи протипожежного захисту відповідно ДБН В2.5.-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

28) Розділ V п. 1.4. ППБУ: монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту»;

29) Розділ VI п. 9.1., п.п. 7 ППБУ: відстань між стінами та штабелями в складських приміщеннях менше 0,8м;

30) ст. 57 п. 2,5 КЦЗУ: допускається використання приміщень без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки;

31) ст. 20 ч. 1, п.3 КЦЗУ: не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії;

32) ст. 20 ч. 1 п. 8 КЦЗУ: не проведено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки;

33) ст. 9 ЗУ № 2245: не проведена ідентифікація об`єкт у відповідності до п.3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктив підвищеної небезпеки затверджений постановою Кабінету Міністрів України «Про ідентифікацію та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки».

З огляду на встановлені порушення, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинки роботи приміщень ТОВ «Смарт Фінанс Груп», шляхом повного відключення електроживлення та накладання печаток на електрощити та вхідні двері адміністративної частини будівлі.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - це державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно із частиною другою статті 51 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За приписами частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно положень частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За нормами частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

З аналізу вказаних норм законодавства слідує, що підставами для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єктів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Положеннями статті 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Суд звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.

Разом з цим, за переконанням суду зазначені вище порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.

Суд також виходить з того, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідачем не надано суду належних доказів усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, що слугували підставою для прийняття акту від 01.11.2019 №1151.

З огляду на зазначене, беручи до уваги докази, наявні у матеріалах справи у їх сукупності, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, беручи до уваги ту обставину, що наявність порушення відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту підтверджується наявними у матеріалах справи доказами та не було спростовано відповідачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд дійшов висновку про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення роботи будівель та приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Фінанс Груп» розташованих за адресою: вул. Пирогівський шлях, 34 шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на електрощити та вхідні двері до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Ураховуючи специфіку виконання даного рішення, суд вважає, що контроль за його виконанням щодо усунення порушень вимог пожежної та техногенної безпеки необхідно покласти на уповноважений орган - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, який має повноваження відтермінувати зупинення експлуатації приміщень при наявності обґрунтованих підстав на те, приміром, призначення позапланової перевірки суб`єкта господарювання на повідомлення/клопотання про повне усунення виявлених в акті перевірки порушень.

Суд звертає увагу відповідача, що останній не позбавлений права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, а також відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини , на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.

Частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз позивачем під час розгляду справи не здійснювалось.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Фінанс Груп» (ідентифікаційний 39827459, зареєстроване місцезнаходження : 03124, м. Київ, просп. Космонавта Комарова, буд. 16, кв. 7), який здійснює господарську діяльність за адресою: вул. Пирогівський шлях, 34 у Голосіївському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом повного відключення електроживлення та накладання печаток на електрощити та вхідні двері адміністративної частини будівлі.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві (ідентифікаційний код 38620155, зареєстроване місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13).

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної небезпеки та погодження термінів усунення порушень, за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Т.П. Балась