Справа № 520/6180/19
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2020-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 р.Справа № 520/6180/19

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.,

представника позивача - Костіна К. В.,

представника відповідача - Крічфалушій-Степанова К. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 року, (головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., повний текст складено 30.09.2019 року) по справі № 520/6180/19

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області

до Харківського національного технічного університету сільського господарства імені Петра Василенка

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі - позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:

до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, експлуатацію будівель Харківський національний технічний університет сільського господарства імені Петра Василенка, зупинити повністю шляхом їх знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв'язку з чим зобов'язати керівництво Харківського національного технічного університету сільського господарства ім. Петра Василенка негайно припинити використання цих будівель з метою проведення будь якої діяльності, не пов'язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 р. позов залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, якою задовольнити позов.

В обґрунтування вимог зазначив про помилковість висновку суду першої інстанції щодо надання відповідачем підтверджуючих документів майже по всім виявленим порушенням, оскільки укладання договорів на проведення певних видів робіт свідчить лише про наміри на усунення вказаних в позові порушень і жодним чином не може підтверджувати їх усунення.

Харківський національний технічний університет сільського господарства імені Петра Василенка (далі - відповідач) надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін. В обґрунтування зазначив про не врахування судом першої інстанції, що відповідачем здійснюються заходи для повного усунення порушень.

16.01.2020 р. ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду надано сторонам час для примирення та зупинено провадження по справі.

25.02.2020 р. ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду поновлено провадження по справі.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти вимог апеляційної скарги, вважав рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що з 26.03.2019 р. по 27.03.2019 р. позивачем проведено позапланову перевірку Харківського національного технічного університету сільського господарства імені Петра Василенка щодо дотримання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт № 196 від 27.03.2019 р. (а.с. 21-31).

Під час проведення вказаної перевірки відповідача встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, в тому числі дітей, працюючого персоналу, інших громадян, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення та які не були усунуті відповідачем, а саме:

- будівлі та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, чим порушено вимоги ДБН В.2.5-56:2014 "Системи припожежного захисту" п.1.2 розділу 5 ППБУ;

- не проведено вогнегасну обробку дерев'яних конструкцій дахів будівель, чим порушено вимоги п.2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

- на евакуаційному виході з будівлі учбових корпусів №1, № 7, №15 влаштовані пороги, які перешкоджають вільній евакуації людей, чим порушено вимоги п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

- в будівлях учбових корпусів №1, № 7, № 15 встановлені глухі грати на вікнах, чим порушено вимоги п. 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

- евакуаційні виходи не обладнані світловими покажчиками "вихід", чим порушено п.2.32. глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

- будівлі не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, що є порушенням вимог ДСТУ Б В.2.5.-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", чим порушено п.1.21 глави 1 розділу IV ППБУ;

- в приміщеннях будівлі майстерні, в приміщенні котельної будівлі контори світильники з лампами розжарювання не забезпечені суцільним захисним склом, чим порушено вимоги п.1.18. глави 1 розділу VI ППБУ;

- на електромережі будівлі контори, гаражу, учбових корпусів № 1, № 7, на розподільчих коробках будівлі МТП, на розподільчій коробці будівлі гаражу з'єднання відгалужень та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, чим порушено п.1.6 глави 1 розділу VI ППБУ;

- розподільчі коробки в будівлі гаражу та будівлі МТЦ не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів, чим порушено вимог пп. 17. гл.1 р.4 ППБУ;

- допущено підвішування світильника безпосередньо на струмопровідному проводі у приміщенні учбового корпусу , чим порушено приписи п.1.18 глави 1 розділу IV ППБУ;

- територію не забезпечено пожежними щитами згідно нормативів, чим порушено вимоги п.3.11. глави 3 розділу V ППБУ;

- приміщення не забезпечено у повному обсязі первинними засобами пожежогасіння, чим порушено п.3.9 глави 3 розділу V ППБУ;

- допущено улаштування печі на твердому паливі у приміщенні будівлі гаражу, чим порушено п.21.4 глави 2 розділу IV ППБУ.

Зважаючи на те, що подальша експлуатація будівель Харківського національного технічного університету сільського господарства ім. Петра Василенка створює безпосередню загрозу для життя та здоров'я людей, з метою попередження настання негативних наслідків, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем у значній мірі усунено порушення вимог законодавства, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, зазначених в позові; позивачем не надано доказів реальної загрози життю та здоров'ю людей від умов діяльності відповідача, у зв'язку з чим відсутні підстави для застосування заходів державного реагування.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Згідно статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно зі статтею 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону. Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (ст. 1 Кодексу цивільного захисту України).

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1, 12 ч.1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Згідно ч. 2 ст. 68 цього Кодексу у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Тобто, підставами для повного або часткового зупинення роботи підприємства та його об'єктів є факт створення підприємством загрози життю та здоров'ю людей, у зв'язку з експлуатацією об'єкта, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

Судом встановлено, що під час перевірки будівель Харківського національного технічного університету сільського господарства ім. Петра Василенка, що знаходиться за адресою: 61002, Харківська область, місто Харків, вул. Алчевських, буд 44; місце провадження господарської діяльності - Харківська область, Харківський район, м. Південне, вул. Молодіжна, позивачем встановлено , що вони експлуатуються з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

За наслідками повторної перевірки щодо усунення відповідачем раніше виявлених порушень, позивачем складено акт від 16.09.2019 р. № 472 (а.с. 62- 74).

Актом встановлено, що відповідачем частина порушень усунута, проте порушення, зазначені в позовній заяві не усунуті.

Зі змісту заперечень на позовну заяву та апеляційної скарги випливає, що відповідач не спростовує наявність порушень, наявних станом на момент розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції.

Колегія суддів зауважує, що недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Щодо висновків суду першої інстанції про вжиття відповідачем заходів, спрямованих на усунення порушень в майбутньому, колегія суддів зазначає наступне

Судовим розглядом встановлено, що 23.09.2019 р. відповідачем надано до суду першої інстанції лист, в якому зазначено, що університетом повністю усунуто порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, на підтвердження чого надано наступні документи:

- договір НП-25 про надання послуг від 19.09.2019 р., укладений з Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУДСНС України в Харківській області щодо проведення навчання з питань пожежної безпеки для працівників, зайнятих на роботах з підвищеною пожежною безпекою, посадових осіб, з видачою відповідного посвідчення ( код згідно з ДК 021-2015:80510000-2 "Послуги з професійної підготовки спеціалістів") (а.с. 50-51);

- договір № 29/03-19 від 20.09.2019 р., укладений з ТОВ "Промбуд-ком", щодо встановлення протипожежного устаткування (монтаж системи пожежної сигналізації в приміщенні за адресою с. першотравневе, вул. Молодіжна 11/2) (а.с 52-55);

- договір № 124/09-19 від 20.09.2019 р., укладений з ТОВ "Промбуд-ком", щодо вогнегасної обробки дерев'яних конструкцій горища будівлі за адресою с. Першотравневе, вул. Молодіжна,11/2 (а.с. 56-58);

- розпорядження № 03-20 від 17.09.2019 р. щодо виведення тимчасово з фонду навчального процесу будівлі учбового корпусу № 7, № 1, № 15, що знаходяться у навчально-дослідному господарстві ГНТУСГ, за адресою м. Південне, вул. Молодіжна (а.с. 59);

- визначення класу зони за правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" для будівлі механічної майстерні (вул. Молодіжна, 23 , с.Першотравнееве), складської будівлі (вул.Молодіжна, 34, с. Першотравневе), будівлі гаражу (вул. Молодіжна,23, с.Першотравневе) (а.с. 60);

- визначення категорії вибухопожежної та пожежної небезпеки для будівлі механічної майстерні (вул.Молодіжна,23,с. Першотравневе), складської будівлі (вул.Молодіжна, 34, с. Першотравневе), будівлі гаражу (вул. Молодіжна, 28, с. Першотравневе) (а.с. 61).

Колегія суддів вважає посилання відповідача та суду щодо усунення порушень безпідставними, оскільки один лише факт укладання вказаних договорів не свідчить про усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Крім того надані відповідачем докази не спростовують наявність порушень станом на момент розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій, а свідчать про наміри виконати певні роботи в майбутньому.

Проте суд враховує часткове усунення порушень які становлять реальну небезпеку, створюють загрозу життю та здоров`ю людей .

Згідно з пп. 1.2 п. 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014р., зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 05.03.2015р. № 252/26697, (далі - ППБУ) встановлено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відповідно до п.2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев'яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують I групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев'яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Згідно з п.1.21 глави 1 розділу IV ППБУ захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд".

Посилання суду першої інстанції, що зазначені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки не здатні спричинити виникнення ризику життю та здоров'ю людей, усунення в значній мірі відповідачем порушень, не встановлення судом реальної загрози життю та здоров'ю людей , не надання позивачем доказів про фізичні та інші параметри пристроїв (джерел) електропостачання, дислокацію цих пристроїв , об'єктивної неспроможності події відімкнення електропостачання, погіршення стану пожежної безпеки - є необґрунтованими, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення експлуатації будівель підприємств - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом (ст. 43 Конституції України).

Отже, саме людина, її життя і здоров'я, зокрема визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров'я умовами праці.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права людей, зокрема учнів, які навчаються у вказаному університеті та громадян, які працюють в ньому, на безпечні умови праці та життя.

Станом на дату розгляду даної справи, порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом для застосування заходів реагування, відповідач в повному обсязі не усунув. Вказані порушення є небезпечними для життя та здоров'я людей.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що порушення, виявлені в ході проведення перевірки відповідача є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

З огляду на зазначене та враховуючи, що відповідачем не надано належних доказів усунення наявних порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки, приймаючи до уваги факт доведеності позивачем необхідності застосування заходів реагування, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області та наявність правових підстав для їх задоволення.

Вищенаведене суд першої інстанції не врахував, у зв'язку з чим дійшов помилкового висновку.

Відповідно до до ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, переглянувши рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення з вищенаведених підстав підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог .

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 року по справі № 520/6180/19 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області задовольнити.

До повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, експлуатацію будівель Харківського національного технічного університету сільського господарства імені Петра Василенка за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Південне, вул. Молочна, зупинити повністю шляхом їх знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв'язку з чим зобов'язати Харківський національний технічний університет сільського господарства ім. Петра Василенка негайно припинити використання цих будівель з метою проведення будь якої діяльності, не пов'язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 02.03.2020 року