Справа № 340/3382/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2020 року справа № 340/3382/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Державної архітектурно будівельної інспекції України, вул. Дворцова,28, кім. 303, м. Кропивницький, 25022

до відповідача: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

про знесення об`єкта самочинного будівництва, -

ВСТАНОВИВ:

ДАБІ України звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно побудовані об`єкти нерухомості розмірами 9х14м. по АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 31.12.2019 року справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (з повідомленням сторін) (а.с.1-2).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач ухиляється від виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 02.08.2019 року та посилаючись на частину 1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" просить суд зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно побудовані об`єкти нерухомості розмірами 9 х 14 м. по АДРЕСА_2 .

Відповідач, правом на подання відзиву не скористався.

Представником позивача подано заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідно до положень ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За наведеного вище, суд дійшов висновку про розгляд справи в письмовому провадженні за наявними матеріалами.

Дослідивши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, суд встановив наступне.

04.07.2019 року на адресу управління надійшла заява ВАТ "Кіровоградгаз" з приводу проведення перевірки законності виконання будівельних робіт, в охоронній зоні підземного газопроводу, який проходить через земельну ділянку (кадастровий номер -352287200:51:000:011) (провулок Гаражний,13, с. Соколівське, Кропивницький район).

02.08.2019 р. посадовою особою Управління ДАБІ у Кіровоградській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої складено акт за №245/2019 (а.с.11-15) та протокол від 02.08.2019 р. №51/2019р. та №52/2019 (а.с.17-18).

Під час перевірки встановлено, що ОСОБА_1 здійснюється будівництво будівлі розмірами 9 х 14 м. з порушенням вимог додатку п. 1 ДБН Б- 2.2.-12-:2018, а саме: відстані від газової магістралі середнього тиску має бути 4 м., а по факту від 0,7 до 1,1 м., а також без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності ) належать до об`єктів з незначними наслідками по АДРЕСА_2 (а.с.14).

За наслідками перевірки Управлінням ДАБІ у Кіровоградській області відповідачу було винесено Припис № 59 від 02 серпня 2019 року, яким проінформовано відповідача щодо порушення ним п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.19).

Також, за матеріалами перевірки по факту вчиненого правопорушення, винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №47/2019 від 15.08.2019, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Відповідно до квитанції №43 від 05.09.2019р. ОСОБА_1 було сплачено штраф в сумі 1700 грн. (а.с.21).

08.10.2019 року посадовою особою Управління ДАБІ у Кіровоградській області проведено позаплановий захід державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої складено акт №332/2019 (а.с.25-29).

Так, позаплановий захід проведено з метою перевірки виконання відповідачем вимог припису.

В результаті проведеного позапланового заходу, встановлено, що відповідач систематично ігнорує та порушує законодавство в сфері містобудування, будівельних стандартів, норм і правил, вимоги припису не виконав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Як передбачено ч. 2 ст. 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Згідно з ч. 7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відповідно до п. 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабіну Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294, основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок реалізації повноважень Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо знесення самочинного будівництва визначено у спеціальному законі.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" 17.02.2011 № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Згідно з ч. 2 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" за рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Отже, ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Підставою для звернення до суду став виявлений перевіркою факт, що відповідач виконує роботи по будівництву без повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Крім того, згідно з ст. 376 ЦК України знесення самочинного будівництва за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування у разі істотного відхилення від проекту, істотного порушення будівельних норм і правил є способом захисту як суспільних інтересів, так і прав інших осіб.

В свою чергу позивачем складено Акт №245/2019 від 02.08.2019р., виносився припис №59 від 02.08.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та складалась постанова по справі про адміністративне правопорушення.

Крім того, п. 22 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012р. №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)", під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про будівельні норми" застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для усіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність.

Як зазначалось вище, згідно з ст. 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього і воно за рішенням суду підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

Разом з тим, у п. 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Відтак перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів позивача, оцінивши докази надані позивачем, суд дійшов висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно положень КАС України, враховуючи те що, суб`єкт владних повноважень, поніс витрати лише на сплату судового збору, тому судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державної архітектурно будівельної інспекції України - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 (ін. код НОМЕР_1 ) знести самочинно побудований об`єкт нерухомості, розміром 9х14 по АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту.

Повний текст рішення складено та підписано 02.03.2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко