Справа № 460/2144/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 лютого 2020 року м. Рівне №460/2144/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Самкової Т.А.; представника позивача - адвоката Мельника А.В.; представника відповідача - Стасюка В.П.; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується - позивач) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати: Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13 серпня 2019 року №112-ПП/2 головного спеціаліста інспекційного відділу Управління архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Столярчука А.Г.; Постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що за результатами контрольного заходу, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради складено Акт перевірки, яким встановлено ряд порушень. На підставі Акта перевірки сформовані Припис про усунення порушень та Постанова про накладення штрафу. Позивач вказує, що такі рішення суб`єкта владних повноважень є протиправними, оскільки: головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук А.Г., який здійснював перевірку, «вийшов за межі» підстав проведення перевірки; у Направленні на перевірку від 31.07.2019 №112-ПП/2 зазначено предмет перевірки: достовірність даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне», однак, згідно Акта перевірки не здійснювалася перевірка достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне»; опис порушень в Акті перевірки не відповідає фактичним даним, оскільки під час розробки проектної документації, позивачем дотримано норм ДБН «Інклюзивність будівель і споруд» та ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Просив задовольнити позов повністю.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що контролюючий орган жодним чином не «виходив за межі» предмета перевірки, оскільки необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, є лише однією з підстав для проведення перевірки, що у даному випадку мало місце; натомість, під час проведення позапланового заходу хоча б за однією з підстав, визначених статтею 41 Закону України №3038-VI та пункту 7 Порядку №553, посадові особи держархбудконтролю наділені повноваженнями перевіряти усіх суб`єктів містобудування, які причетні до будівництва об`єкта, що перевіряється, на предмет дотримання ними вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів. Щодо суті порушень відповідач вказує, що опис таких порушень містить в Акті перевірки; усі порушення виявлені достеменно та підтверджені тими примірниками Робочих проектів, які надані позивачем під час перевірки. Просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

Ухвалою суду від 09.09.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 01.10.2019.

У підготовчому засіданні 01.10.2019 відповідач заявив клопотання про призначення у справі судової експертизи; судом оголошено перерву у підготовчому засіданні з метою надання позивачем письмових заперечень на клопотання до 21.10.2019.

Ухвалою суду від 21.10.2019, постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання (а.с. 27 том 2)), підготовче засідання відкладене за клопотанням позивача до 31.10.2019; продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Ухвалою суду від 31.10.2019, постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання (а.с. 33 том 2)), підготовче засідання відкладене за клопотанням позивача до 19.11.2019.

Ухвалою суду від 19.11.2019 клопотання відповідача про призначення судової експертизи залишено без задоволення; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 12.12.2019.

Ухвалою суду від 12.12.2019 судове засідання відкладене на 23.01.2020 за клопотаннями учасників справи.

Ухвалою суду від 23.01.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання (а.с. 60 том 2)), судове засідання відкладене на 04.02.2020 за клопотанням позивача.

Ухвалою суду від 04.02.2020 постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання (а.с. 69 том 2)), судове засідання відкладене на 18.02.2020 за клопотанням відповідача.

У судове засідання 18.02.2020 прибув представник позивача, підтримав заявлені позовні вимоги, та просив суд задовольнити позов повністю.

До суду також прибув представник відповідача, заперечив проти позову, та просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

На підставі статей 243, 250 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 18.02.2020.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради винесено наказ від 22.07.2019 №112/ПП «Про проведення позапланової перевірки», яким постановлено провести позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне» щодо дотримання суб`єктами містобудування: замовником/підрядником громадянином ОСОБА_2 та розробником проектної документації ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; проведення позапланової перевірки доручити головному спеціалісту інспекційно-адміністративного відділу Столярчуку Андрію Григоровичу; підстава: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), зареєстрованому Управлінням ДАБК РМР 09.07.2019 за №РВ 81 (далі іменується - Наказ №112/ПП) (а.с. 72 том 1).

На підставі Наказу №112/ПП сформоване Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 31.07.2019 №112-ПП/2, відповідно до якого головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук Андрій Григорович направлений для проведення перевірки на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне»; строк дії направлення з 31.07.2019 до 13.08.2019 (а.с. 14 том 1).

За результатами перевірки складений Акт «За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності» від 13.08.2019 №112-ПП/2 (далі іменується - Акт перевірки) (а.с. 15 том 1).

Контролюючим органом сформований Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2019 №112-ПП/2 (далі іменується - Припис №112-ПП/2), яким вимагалося в термін до 13.09.2019 розробити та передати замовнику проектну документацію з додержанням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єкта, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення (а.с. 32 том 1).

Начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради, за результатами розгляду матеріалів перевірки, винесено Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22 (далі іменується - Постанова №06/01-22), якою позивача - ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 1 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 180630,00 грн. (а.с. 36 том 1).

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень - Припису №112-ПП/2 та Постанови №06/01-22, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає наступне.

Замовником - ОСОБА_2 отримані Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 »:

граничнодопустима висотність - В межах об`єкта реконструкції, без зміни відміток підлоги та висоти приміщень;

максимально допустимий відмоток забудови - Проектування вести в межах власних приміщень та існуючих фундаментів будинку без збільшення (розширення) капітальної споруди з урахуванням вимог ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»;

максимально допустимі відстані від об`єкта до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків і споруд - При влаштуванні елементів вхідної групи, сходи виконати з легких конструкцій консольного типу та розмістити з можливістю обслуговування інженерних мереж за межами червоних ліній оточуючих вулиць та поза межами охоронних зон інженерних комунікацій;

планувальні обмеження - Врахувати законні інтереси та вимоги власників або користувачів земельних ділянок, приміщень та будівель, що оточують місце будівництва, згідно зі статтею 5 Закону України «Про основи містобудування»; під`їзд до об`єкта запроектувати з урахуванням існуючої пішохідно-транспортної схеми обслуговування будинку, не порушуючи умов експлуатації прибудинкової території;

охоронні зони - Витримати охоронні зони згідно додатків 8.1, 8.2, 8.3 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» від існуючих та запроектованих інженерних комунікацій або тих, що не підлягають перенесенню; проектні рішення та виконавчі креслення подати в УМтА для поновлення топографо-геодезичних матеріалів (відповідно до ст. 30 Постанови КМУ від 25.05.2011 №559 «Про містобудівний кадастр») та для врахування в подальшій роботі, як раніше запроектовані мережі (а.с. 52 том 1).

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради зареєстровано за №РВ 81 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (а.с. 70 том 1).

Згідно даного Повідомлення об`єктом будівництва є «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 »; замовник/підрядник - ОСОБА_2 ; розробник проектної документації - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 .

Так, позивач вказує, що головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук Андрій Григорович, який здійснював перевірку, «вийшов за межі» підстав проведення перевірки; в Направленні на перевірку від 31.07.2019 №112-ПП/2 зазначено предмет перевірки: достовірність даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне»; однак, згідно Акта перевірки не здійснювалася перевірка достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 в м. Рівне».

Суд не погоджується з такими доводами позивача та зазначає наступне.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів, є Закон України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999 (далі іменується - Закон України №687-XIV).

Відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 (далі іменується - Закон України №3038-VI), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України №687-XIV.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За правилами частини третьої статті 41 Закону України №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» №553 від 23.05.2011 (далі іменується - Порядок №553), позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядком №553 встановлено, що підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

За правилами пункту 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування (стаття 1 Закону України №687-XIV).

Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, є однією з підстав для проведення перевірки, що у даному випадку мало місце.

Натомість, під час проведення позапланового заходу хоча б за однією з підстав, визначених статтею 41 Закону України №3038-VI та пункту 7 Порядку №553, посадові особи держархбудконтролю наділені повноваженнями перевіряти усіх суб`єктів містобудування (стаття 1 Закону України №687-XIV), які причетні до будівництва об`єкта, що перевіряється, на предмет дотримання ними вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів.

Таким чином, посилання позивача на те, що головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук Андрій Григорович, який здійснював перевірку, «вийшов за межі» підстав проведення перевірки, є безпідставними.

По суті виявлених порушень, описаних в Акті перевірки, суд зазначає наступне.

Між Оселедьком Олегом Васильовичем (Замовник) та ОСОБА_1 (Виконавець) укладений Договір на розробку робочого проекту №33 від 02.07.2019, відповідно до якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання виконати робочий проект «реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 під приміщення банку»; при виконанні цього договору сторони керуються чинним законодавством; термін виконання робіт 30 робочих днів з дня підписання договору; при завершенні робіт згідно договору Виконавець передає Замовнику Акт здачі та приймання робіт (а.с. 73 том 1).

В цей же день - 02.07.2019 між сторонами правочину підписаний Акт приймання-передачі проектно-кошторисної документації - Робочий проект «Реконструкція нежитлового приміщення, приміщення банку, з добудовою тамбуру по АДРЕСА_1 » (а.с. 75 том 1).

Наказом від 02.07.2019 №35 ОСОБА_4 призначено головним інженером проекту та відповідальним за ведення авторського нагляду на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на АДРЕСА_1 під приміщення банку».

Під час перевірки позивачем надані два примірники проектної документації, а саме: Робочі проекти «Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 під приміщення банку».

Відповідач вказує, що такі Робочі проекти розроблені з порушенням вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкта, будівельних норм, зокрема: 01.07.2019 наказом Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради видано за №102/М Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 під приміщення банку».

Пунктом 2 розділу «Містобудівні умови і обмеження» визначено максимально допустимий відмоток забудови - Проектування вести в межах власних приміщень та існуючих фундаментів будинку без збільшення (розширення) капітальної споруди з урахуванням вимог ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Під час перевірки встановлено, що у технічному паспорті на нежитлові приміщення першого поверху на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 (інвентаризаційна справа №64/19), відображено два приміщення тамбурів площами 10,7 м.кв. (цифра 1) та 12.1 м.кв. (цифра 7). В свою чергу 01.07.2019 відділом Служби містобудівного кадастру Управління архітектури сформовано Витяг з містобудівного кадастру №01-М/172, який включає в себе, у тому числі, такі документи: топографічний план масштабу М 1:2000, топографічний план масштабу М 1:500, згідно з яким Комунальним підприємством «Графос» виконано інженерно-геодезичне вишукування земельної ділянки, що розташована за адресою: м. Рівне, вул. В. Чорновола, 18. З вказаних документів слідує, що станом на 01.07.2019 приміщення тамбуру, відображене в технічному паспорті під №7, по факту відсутнє.

В листі 4 «План приміщення до реконструкції» тому III одного з примірників Робочого проекту відображено 6 приміщень з одним одним тамбуром площею 7,7 м.кв. В іншому примірнику Робочого проекту на цьому ж листі відображено вже 7 приміщень з двома тамбурами площами 10,7 м.кв. та 12,1 м.кв. При цьому, тамбур №1 мав неправильну форму довжиною 6,03 м., шириною біля входу 1,37 м., площею 7,7 м.кв., що підтверджується обмірами, які були здійснені під час проведення позапланової перевірки.

Однак, в обох Робочих проектах тамбур правильної прямокутної форми шириною 2,04 м., довжиною 12,73 м., площею 26,31 м.кв., що суттєво відрізняється від обмірів об`єкта до його реконструкції, які містяться в примірниках Робочих проектів (листи 4 тому III).

Таким чином, позивачем не дотримано вимог містобудівних умов та обмежень від 01.07.2019 №102/М, оскільки проектування об`єкта будівництва здійснено не в межах власних приміщень та існуючих фундаментів будинку.

З матеріалів справи також вбачається, що в обох примірниках Робочих проектів на листах 9, 12 та 17 тому III запроектовано чотири арочних прорізи у несучій стіні будинку: два на місті існуючих вікон, один замість існуючих вхідних дверей, та один в несучій стіні будинку, які з`єднують приміщення, відображені в Технічному паспорті від №№2 та 6 з запроектованою добудовою. Однак, в Робочому проекті відсутні креслення конструктивних елементів влаштування даних прорізів, а на планах приміщення після реконструкції (листи 5 тому III Робочого проекту) такі арочні прорізи відсутні.

В обох Робочих проектах передбачено забезпечити доступність для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення шляхом влаштування підйомника (листи 2, 5, 6 тому III Робочих проектів).

Відповідно до пункту 5.3.1 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», ухил зовнішніх пандусів на шляхах руху і біля входу до будівлі повинен бути не більше 8% (1:12), на коротких проміжках при перепаді висот поверхні на шляхах руху до 0,2 м і на з`їзді з тротуару на проїзну частину ухил приймається 10% (1:10). Ширина пандуса повинна бути в просвіті за однобічним рухом 1,2 м, за двобічним - 1,8 м. Максимальна висота одного підйому пандуса не повинна перевищувати 0,8м. Після кожного підйому необхідне влаштовування горизонтальних площадок глибиною не менше 1,5 м. У виняткових випадках допускається передбачати гвинтові пандуси.

За правилами пункту 5.3.2 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», зовнішні пандуси повинні мати двобічне огородження з поручнями. За висоти підйому 3,0 м і більше, пандуси слід замінювати підйомними пристроями.

Актом перевірки зафіксовано, що при обмірі об`єкта висота від землі до підлоги нежитлового приміщення становить 1,0 м.

Тобто, встановлювати підйомник допустимо лише за умови якщо пандус сягає заввишки 3,0 м і вище, однак позивачем такої норми не дотримано під час оформлення документації.

Також, відповідач вказує, що у жодному Робочому проекті не містяться відповідні проекті рішення.

Відповідно до пункту 8.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», РП розробляється для технічно нескладних об`єктів, а також об`єктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії. РП розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об`єкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робіт.

В робочому проекті мають бути передбачені проектні рішення з інженерного обладнання: принципові рішення та схеми із внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання - опалення, вентиляції, кондиціювання повітря, газопостачання, водопостачання та каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, зв`язку, пожежної та охоронної сигналізації; технологічні рішення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 8.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», РП є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Наявні в матеріалах справи Робочі проекти не містять таких проектних рішень, що є порушенням норм ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Позивачем не надано суду докази на спростування висновків Акта перевірки.

Суд зазначає, що позивачем до перевірки надано два примірники проектної документації - Робочі проекти «Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на вул. В`ячеслава Чорновола, 18 під приміщення банку» (а.с. 83 том 1, 183 том 1, 44 том 1).

Усі Робочі проекти є ідентичними за виключенням двох листів - «План поверху до реконструкції» та «План поверху після реконструкції».

Відповідно до статті 11 Закону України «Про будівельні норми» №1704-VI, від 05.11.2009, застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування. Будівельні норми, правила іноземних держав застосовуються в Україні відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Будівельні норми можуть містити вимоги щодо оцінки відповідності будівельної продукції вимогам законодавства.

Правила підтвердження придатності нових будівельних виробів для застосування, щодо яких відсутні вимоги будівельних норм, інших нормативних актів і документів у сфері будівництва, встановлює Кабінет Міністрів України.

У разі якщо у будівельних нормах є посилання на стандарти, то ці стандарти є обов`язковими до застосування.

Державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання державних будівельних норм здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідальність за недотримання вимог будівельних норм визначається законом.

Пунктом 16 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (пункт 17 Порядку №553).

Відповідно до пункту 19 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Враховуючи те, що Актом перевірки встановлені порушення позивачем норм законодавства у сфері містобудування, тому відповідачем правомірно складено оскаржуваний Припис №112-ПП/2.

Приписом №112-ПП/2 був встановлений строк для усунення виявлених порушень - до 13.09.2019, проте позивачем такі вимоги не виконані.

Пунктом 22 Порядку №553 встановлено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

За правилами статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 2 Закону України №208/94-ВР, суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Зважаючи на те, що позивачем допущено порушення норм законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: здійснення проектування об`єкта та передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, тому у контролюючого органу були наявні усі правові підстави для притягнення позивача, як суб`єкта містобудування, до відповідальності у вигляді штрафу.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем доведено правомірність оскаржуваних рішень у порядку статті 77 КАС України, а тому заявлені позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Питання щодо розподілу судових витрат у порядку статті 139 КАС України не підлягає вирішенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (33028, місто Рівне, вулиця Лермонтова, 6; ) про визнання протиправними та скасування припису і постанови - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 28 лютого 2020 року.

Суддя Недашківська К.М.