Справа № 640/4266/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2020 року м. Київ № 640/4266/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Департаменту патрульної поліції
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність управління патрульної поліції у місті Київ Департаменту патрульної поліції щодо неповернення ОСОБА_1 вилученого посвідчення на право керування транспортним засобом серії НОМЕР_1 ;

визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо залишення без задоволення скарги про протиправну бездіяльність управління патрульної поліції у місті Київ Департаменту патрульної поліції щодо неповернення ОСОБА_1 вилученого посвідчення на право керування транспортними засобами серії НОМЕР_1 та скасувати повідомлення (рішення) від 20.01.2020 за № М-14541/41/11/2/01-2020 та від 20.01.2020 № М-15008/41/11/4/02-2020;

зобов"язати Департамент патрульної поліції повернути ОСОБА_1 . посвідчення на право керування транспортними засобами серії НОМЕР_1.

Згідно з пунктом 4 частини п"ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачем в позовні заяві заявлені вимоги, зокрема щодо скасування повідомлень (рішень) від 20.01.2020 за № М-14541/41/11/2/01-2020 та від 20.01.2020 № М-15008/41/11/4/02-2020.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

При цьому, суд звертає увагу, що надані Управлінням патрульної поліції у м. Києві відповіді на адвокатські запити не є рішеннями суб"єкта владних повноважень в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України та не підлягають скасуванню в судовому порядку.

За таких обставин, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги.

Крім того, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач в позовній заяві просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі з підстав скрутного матеріального становища.

В обгрунтування заявленого клопотання позивач посилається на пункт 1 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" та зазначає, що він на даний час ніде не працює. У 2019 році отримував дохід протягом червня-грудня 2019 року в сумі 6 752 грн. щомісячно, що складає 40 572 грн.

Згідно із частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Разом з тим, суд зазначає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду. Суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Водночас, при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом з тим, позивачем доказів на підтвердження отриманого доходу та тих обставин. що його річний дохід за попередній календарний рік не перевищує 5 відсотків до позову не додано.

З урахуванням наведеного суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання фізичною особою до суду адміністративного позову немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір з урахуванням наведеного та з огляду та зміст уточнених позовних вимог.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк до десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом уточнення позовних вимог та подання документу про сплату судового збору.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2.Встановити позивачу строк до десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя М.А. Бояринцева