Справа № 360/798/20
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2020-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 лютого 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/798/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Секірська А.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради про стягнення шкоди, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

24 лютого 2020 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Сєвєродонецької міської ради (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

- стягнути з органу місцевого самоврядування (Сєвєродонецької міської ради) заподіяну позивачу в результаті його бездіяльності шкоду в розмірі 34012,77 грн (тридцять чотири тисячі дванадцять грн 77 коп.);

- стягнути з органу місцевого самоврядування (Сєвєродонецької міської ради) заподіяну позивачу в результаті його бездіяльності моральну шкоду в розмірі 34012,77 грн (тридцять чотири тисячі дванадцять грн 77 коп.);

- в разі відмови в задоволенні вимог - зобов`язати орган місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив таке.

В силу частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина друга статті 5 КАС України).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд зазначає, що позивач просить суд, серед іншого, стягнути з відповідача заподіяну в результаті його бездіяльності шкоду в розмірі 34012,77 грн та моральну шкоду в такому ж розмірі.

Суд зауважує, що особа має право звернутися до суду для захисту своїх прав про стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю у разі прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 статті 5 КАС України.

Згідно із частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Суд звертає увагу позивача, що вимоги про стягнення шкоди з Сєвєродонецької міської ради заявлені без вимоги вирішити публічно - правовий спір, існування якого зумовило завдання такої шкоди позивачеві, а заявлено вимогу, яку позивач посить задовольнити у разі відмови у позові - про зобов`язання органу місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови.

Крім того, позовна заява містить посилання виключно на норми ЦПК України, в той час як адміністративне судочинство здійснюється на підставі положень КАС України.

За змістом статей 23 та 1167 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок душевних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до п.4 Постанову Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року № 4 позивач повинен зазначити, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Згідно з абз. 2 п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", зі змінами внесеними від 25.05.2001 №5 відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Так, в позовній заяві позивач наводить розрахунок заборгованості боргів за житлово-комунальні послуги на суму 34012,77 грн, також позивач зазначає, що це офіційна сума оцінки нанесеної йому шкоди. Разом з тим, суд зауважує, що позивач просить також стягнути моральну шкоду в такому ж розмірі, проте не наводить її розрахунок.

З огляду на зазначене, позивачем у позовній заяві не дотримано вимог пунктів 3 та 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, не наведено обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди у розмірі 34012,77 грн, яку позивач просить стягнути із відповідача, та не надано доказів на підтвердження її розміру.

Отже, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву із обґрунтованим розрахунком суми моральної шкоди та доказів на підтвердження її розміру.

Щодо позовної вимоги, сформульованої таким чином: "в разі відмови в задоволенні моїх вимог - зобов`язати орган місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови", суд зазначає таке.

З аналізу положень статей 2, 5 КАС України слідує, що судовому захисту підлягають лише порушені права, свободи і інтереси фізичних або права і інтереси юридичних осіб, а не можливість їх порушення в майбутньому. Судом у конкретній справі вирішується спір, предмет якого існує на час розгляду справи. Суд не може розглядати вимоги на майбутнє у зв`язку із вірогідним настанням певних наслідків. Резолютивна частина рішення не повинна містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов`язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє. Тобто, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Отже позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву з нормативним обґрунтуванням вимоги про зобов`язання органу місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови, у разі відмови у задоволенні позовних вимог (вимога на майбутнє), та зазначити, яким чином пов`язана заявлена вимога з задоволенням чи відмовою у задоволенні позовних вимог про відшкодування шкоди.

Також суд зазначає, що частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Позивач просить зобов`язати відповідача провести перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї постанови.

Постанова Верховної Ради України «Про оплату житлово-комунальних послуг населенням України», про яку йдеться в позові, проте реквізити якої не зазначені в прохальній частині позовної заяви, прийнята 18.03.1999, тобто період дії зазначеної постанови триває більше двадцяти років.

Отже, позивач про порушення своїх прав повинен був дізнатися щонайменше у квітні 1999 року, проте до суду звернувся лише у лютому 2020 року, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, не обгрунтувавши підстави пропуску строку звернення до суду та не надавши заяву про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків протягом семи днів з для отримання ухвали шляхом надання суду:

- уточненої позовної заяви з нормативним обґрунтуванням вимоги про зобов`язання органу місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови, у разі відмови у задоволенні позовних вимог (вимога на майбутнє), та зазначити, яким чином пов`язана заявлена вимога з задоволенням чи відмовою у задоволенні позовних вимог про відшкодування шкоди; із обґрунтованим розрахунком суми моральної шкоди та доказів на підтвердження її розміру; обгрунтуванням звернення до суду саме в порядку адміністративного судочинства з позовом про стягнення шкоди, без заявлення вимоги вирішити публічно - правовий спір;

- заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської ради про стягнення шкоди, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом семи календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- уточненої позовної заяви з нормативним обґрунтуванням вимоги про зобов`язання органу місцевого самоврядування виконати покладені на нього Постановою ВР обов`язки та зробити позивачу перерахунок нарахувань за послуги ЖКП за весь період дії Постанови ВР, згідно з вимогами цієї Постанови, у разі відмови у задоволенні позовних вимог (вимога на майбутнє), та зазначити, яким чином пов`язана заявлена вимога з задоволенням чи відмовою у задоволенні позовних вимог про відшкодування шкоди; із обґрунтованим розрахунком суми моральної шкоди та доказів на підтвердження її розміру; обгрунтуванням звернення до суду саме в порядку адміністративного судочинства з позовом про стягнення шкоди, без заявлення вимоги вирішити публічно - правовий спір (для суду та відповідача);

- заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску.

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяА.Г. Секірська