Справа № 520/32/19
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"21" лютого 2020 р. № 520/32/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бабаєва А.І.

при секретарі судового засідання Муравської І.Ю.

за участі:

представника заявника Острицького А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про встановлення способу виконання судового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

13.02.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з заявою про встановлення способу виконання судового рішення, в якій просив суд встановити спосіб виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 року по справі № 520/32/19 шляхом: зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 90 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року, виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 05.03.2019 року з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 05.03.2019 року, без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що боржником не надано жодного доказу на підтвердження виконання рішення суду від 12.11.2019 року по справі № 520/32/19 в частині виплати пенсії ОСОБА_1 у розмірі 90 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року, виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 05.03.2019 року з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 05.03.2019 року. Вказано, що боржником не виконано судове рішення в повному обсязі. Також, зазначено, що факт невиконання рішення боржником не заперечується, але без участі боржника рішення виконати не можливо.

Представник заявника в судове засідання прибув, заяву про встановлення способу виконання судового рішення підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності прийшов до висновку, що заява про встановлення способу виконання судового рішення задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 року у справі № 520/32/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 90 % грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та у зменшенні розміру пенсії з надбавками ОСОБА_1 за рахунок виплати лише 75% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року. Зобов`язано Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію у розмірі 90 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року, здійснити виплату ОСОБА_1 суму недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 05.03.2019 року з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 05.03.2019 року розрахувавши її розмір за методикою відповідно ст. 3 Закону України Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

З комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що судове рішення у справі № 520/32/19 набрало законної сили 13.12.2019 року.

Суд зазначає, що матеріали заяви свідчать, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області 10.01.2020 року на виконання рішення суду було проведено перерахунок пенсії позивача з 01.01.2018 року. Згідно протоколу про перерахунок пенсії Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області 14.01.2020 року на виконання рішення суду було проведено перерахунок пенсії позивача з 01.03.2019 року. Відповідно до протоколу про перерахунок пенсії Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області 14.01.2020 року на виконання рішення суду було проведено перерахунок пенсії позивача з 01.04.2019 року

Також, матеріали заяви містять копію розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника, відповідно до якого за період з січня 2018 року по 12 грудня 2019 року позивачу нараховано суму доплати 63412,06 грн. Згідно розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника за період з 13 грудня 2019 року по січень 2020 року позивачу нараховано суму доплати 5701,17 грн.

Відповідно до розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника за період з січня 2018 року по грудень 2019 року позивачу нараховано компенсацію у розмірі 9834,81 грн. Згідно з розрахунком на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника за період з січня 2018 року по січень 2020 року позивачу нараховано суму доплати 69113,23 грн.

Відповідно до ч.1 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з ч.3 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, з аналізу вищевикладеної норми вбачається, що остання пов`язує можливість зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення у виняткових випадках за умови доведення заявником існування конкретних обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду боржником, зазначення настання обставин, що дозволяють виконати рішення суду протягом визначеного терміну. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

При цьому, відповідно до статті 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Приписами статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Під час розгляду заяви встановлено, що підставою для звернення з останньою вказано на наявність підстав для встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 року по справі № 520/32/19 шляхом: зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 90 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року, виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 05.03.2019 року з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 05.03.2019 року, без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат.

Проте суд зазначає, що заявником не надано доказів, які б вказували про ускладнення або неможливість виконання судового рішення. В той же час, дана заява стосується не зміни способу і порядку виконання судового рішення, а фактично пов`язана із зміною суті резолютивної частини рішення суду, оскільки з неї випливає наявність нових позовних вимог, які не були заявлені позивачем під час розгляду справи.

Суд зазначає, що доводи заявника в частині встановлення судом способу виконання рішення суду без застосування постанови Кабінету Міністрів України № 649 останнім фактично пов`язуються із втратою чинності вказаною постановою, оскільки саме в такому випадку її норми не підлягають застосуванню відповідачем. При цьому, представник позивача в судовому засіданні посилався на те, що зазначену постанову Кабінету Міністрів України було оскаржено в судовому порядку та рішення суду не набрало законної сили, але обставини, на яких ґрунтується зазначене рішення є встановленими.

Надаючи оцінку вказаним посиланням, суд зазначає, що згідно Єдиного державного реєстру судових рішень на момент розгляду даної заяви в рамках розгляду справи № 640/5248/19 оскаржено постанову Кабінету Міністрів України № 649 та рішення Окружного адміністративного суду м. Києва у вказаній справі не набрало законної сили .

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, у разі втрати чинності нормативно-правовим актом, такий нормативно правовий акт не підлягає застосуванню з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, вимога позивача стосовно зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 90 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року з 05.03.2019 року, виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 05.03.2019 року з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 05.03.2019 року, без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат, є такою, що не підлягає задоволенню.

Також, представником заявника у відповіді на заперечення ГУ ПФУ в Харківській області зазначено клопотанням про надання оцінки змісту постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 року №649 з точки зору його відповідності Конституції України і застосувати Конституцію України, як акт прямої дії.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, суд зазначає, що відповідно до положень ст. 7 КАС України у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що питання відповідності постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 року №649 Конституції України не може бути вирішено судом в рамках розгляду питання встановлення способу виконання рішення суду, у зв`язку з чим зазначене клопотання позивача задоволенню не підлягає.

Стосовно посилань представника заявника на постанови Верховного Суду від 12.11.2019 року у справі №826/3858/18 та від 05.04.2019 року у справі №809/248/18 суд зазначає, що останні не можуть бути враховані судом при розгляді даної заяви з огляду на обставини того, що не стосуються порядку виконання рішення суду.

Таким чином, заявником не надано достатніх доказів наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання судового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 року у справі № 520/32/19 або роблять його неможливим виконання.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав визначених ст. 378 КАС України для задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2019 року у справі № 520/32/19.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст. 297, ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про встановлення способу виконання судового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бабаєв А.І.

Повний текст ухвали складено 26.02.2020 року.