Справа № 138/151/20
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2020-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

28 лютого 2020 р. Справа № 138/151/20

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Крапівницька Н. Л., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом:

Гольовського Івана Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ,

до відділу державної реєстрації Могилів-Подільської райдержадміністрації

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького окружного адміністративного суду з Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла позовна заява Гольовського Івана Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до відділу державної реєстрації Могилів-Подільської райдержадміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ознайомившись з позовною заявою, та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява та заява про забезпечення позову підлягають залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень..

Відповідно до пункту восьмого частини першої статті 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відтак завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, що звернулася до суду з позовом.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Тобто, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушених саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку Відповідача, зокрема, наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Між тим, суд звертає увагу, що позовні вимоги стосуються захисту прав, свобод та інтересів ОСОБА_1 , тоді як у позові зазначено позивачем іншу особу - ОСОБА_2 . Здійснення, у даному випадку, представництва за довіреністю не змінює природу спірних правовідносин, як таких, що здійснюються у межах відносин між Позивачем та Відповідачами.

З урахуванням викладеного, Позивачу необхідно у позовній заяві уточнити суб`єктний склад спірних правовідносинах, тобто, чітко і зрозуміло сформулювати хто саме є Позивачем у даній справі.

Також суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1, 2 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Однак, всупереч зазначеному, судовий збір сплачено фізичною особою ОСОБА_2 , однак, зазначена особа не заявляє жодних позовних вимог до Відповідача, а є представником позивача Гребенюк Н.С., а відтак, на думку суду, зазначена особа не може вважатися Позивачем у цій справі та сплачувати судовий збір за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову замість Позивача.

Окрім цього, суд зазначає, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з положеннями частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особливості представництва в адміністративному судочинстві передбачено, серед іншого, частиною дев`ятою статті 59 КАС України, згідно з якою довіреності або інші документи, які підтверджують повноваження представника і були посвідчені в інших державах, повинні бути легалізовані в установленому законодавством порядку, якщо інше не встановлено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до вимог Гаазької Конвенції проставлення штампу «Апостиль» є обов`язковою умовою для визнання юридичної сили документа на території іншої держави, яка підписала Гаазьку Конвенцію.

Матеріали позову ОСОБА_1 та заяви про забезпечення позову свідчать, що останні підписано особисто представником Гольовським Іваном Михайловичем, яким на підтвердження своїх повноважень долучено копію довіреності за № 52АА399465 від 21.09.2018 року, і яка не відповідає вимогам КАС України та Гаазької Конвенції, оскільки, не містить штампу «Апостиль».

Враховуючи відсутність доказів на підтвердження повноважень Гольовського Івана Михайловича на підписання документів в інтересах ОСОБА_1 , а відтак позовна заява та заява про забезпечення позову підписана особою, яка не наділена такими повноваженнями.

Також, відповідно до п. 2 ст. 5. ст. 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Зазначені норми також застосовуються до заяви про забезпечення позову.

Однак, у порушення вищезазначеної статті ОСОБА_2 у позовній заяві та заяві про забезпечення позову не зазначено: місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти ОСОБА_1 ; код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відділу державної реєстрації Могилів-Подільської райдержадміністрації.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву та заяву про забезпечення позову необхідно залишити без руху, надавши особі, яка їх подала, строк для усунення недоліків, шляхом:

- уточнення суб`єктного складу у даних спірних правовідносинах;

- надання доказів сплати судового збору саме позивачем за подання адміністративного позову та заяви про забезпечення позову належною особою;

- надання на підтвердження своїх повноважень належним чином завірену копію довіреності за №52АА399465 від 21.09.2018 року, яка відповідала б вимогам КАС України та Гаазької Конвенції;

- зазначення місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти ОСОБА_1 ; код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відділу державної реєстрації Могилів-Подільської райдержадміністрації.

Керуючись ст. 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Гольовського Івана Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до відділу державної реєстрації Могилів-Подільської райдержадміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу та представнику позивача.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя /підпис/ Крапівницька Н. Л.

Згідно з оригіналом Суддя

Секретар