Справа № 320/4611/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4611/19 Суддя (судді) першої інстанції: Леонтович А.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Парінова А.Б., Собківа Я.М.

за участю секретаря Скидан С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Бучанської міської ради

на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року

у справі № 320/4611/19 (розглянуту за правилами загального позовного провадження)

за позовом Бучанської міської ради

до відповідача Північного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2019 року Бучанська міська рада звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, у якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржуваний висновок не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки є неконкретизованим та необґрунтованим, не містить чітких вимог або рекомендацій способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Крім того, позивачем зазначено, що оскаржуваний висновок не містить жодних відміток про його затвердження керівником контролюючого органу ДФС або його заступником, що порушує норми Закону України «Про публічні закупівлі» та є підставою для його скасування.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції й прийняти нову постанову про задоволення позову у повному обсязі, посилаючись на порушення судом при винесенні рішення норм процесуального та матеріального права.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги та доводи апеляційної скарги заперечував та просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити з огляду на її необґрунтованість та безпідставність, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтями 315, 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Бучанською міською радою Рішенням сорок сьомої сесії сьомого скликання від 24.10.2018 №2505-47-VІІ, вирішено провести конкурс на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча та надано вичерпний перелік Додатків та Конкурсної документації на визначення виконавця з послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, у тому числі перелік документів, які необхідно подати учаснику (а.с. 25-52) .

28.12.2018 на засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча Протоколом №1 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча з`явились запрошені представники учасників конкурсу ТОВ «Крамар ЕКО», ТОВ «БЦ-Термінал» для перевірки конкурсної пропозиції, що надійшла, на правильність її оформлення, відповідність кваліфікаційним вимогам конкурсної документації. Представник ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився.

За результатами засідання, головою конкурсної комісії повідомлено, що переможця конкурсу з вивезення ТПВ буде визначено протягом п`яти робочих днів відповідно до умов Положення про порядок проведення конкурсу на надання послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча (а.с. 54-58)

На засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча Протоколом №2, 08.01.2019 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча заслухано інформацію про кваліфікаційні характеристики учасників конкурсу: ТОВ «БП-Термінал», ТОВ «Фірма Володар РОЗ» та ТОВ «Крамар ЕКО», та шляхом відкритого голосування, більшістю голосів «За» у кількості 7 голосів, ТОВ «Крамар ЕКО» визначено переможцем конкурсу виконавцем послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча (а.с. 59-60).

18.01.2019 між Бучанською міської радою та ТОВ «Крамар ЕКО» укладено Типовий договір на надання послуг з вивезення побутових відходів в м. Буча, відповідно до вимог Додатку 5 до конкурсної документації, на підставі якого ТОВ «Крамар ЕКО» зобов`язується згідно з графіком надавати послуги з вивезення побутових відходів на території м. Буча, а Бучанська міська рада зобов`язується виконати обов`язки, передбачені цим договором(а.с. 64-68).

Протоколом переговорів щодо закупівлі послуг з вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча від 28.02.2019 головою тендерного комітету проінформовано присутніх, що відповідно до плану закупівель Бучанської міської ради на 2019 рік заплановано 1560000,00 грн. для оплати послуг з вивезення твердих побутових відходів з території м. Буча (а.с. 133-134).

Рішенням Виконавчого комітету Бучанської міської ради Київської області від 19.03.2019 №122 встановлено тарифи на послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, що надаються ТОВ «Крамар ЕКО» (а.с. 62-63).

На підставі звернення Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури у Київської області, Північний офіс Держаудитслужби Наказом від 15.07.2019 №138 затверджено Перелік процедур закупівель для здійснення моніторингів, наказав відділ контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу закупівель, зазначених у Переліку процедур закупівель для здійснення моніторингів (а.с. 95-101).

У межах проведення моніторингу закупівлі вивезення твердих побутових відходів, Північний офіс Держаудитслужби направив запит про надання пояснень, за яких обґрунтованих підстав, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» проведено переговорну процедуру закупівлі вивезення побутових відходів (а.с. 102)

На запит від 18.07.2019 Бучанська міська рада надала Пояснення від 23.07.2019 №04-09/757 щодо обґрунтування вибору переговорної процедури при закупівлі послуг ДК 021:00-5 Утилізація/видалення сміття та поводження зі сміттям (Вивезення твердих побутових відходів на території міста Буча) UА-2019-03-04-001491-b, у якому зазначила, що оскільки на території м. Буча за результатами конкурсу визначено тільки одного виконавця (ТОВ «Крамар ЕКО», то споживач послуг, в тому числі і Замовник-юридична особа позбавлений можливості отримати цю послугу від іншого суб`єкта господарювання і при здійсненні закупівлі застосовує переговорну процедуру відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме в зв`язку з відсутністю конкуренції на відповідному ринку договір про закупівлю за відсутністю альтернативи може бути укладено лише з одним постачальником (а.с. 103-104).

Північним офісом Держаудитслужби, на підставі отриманої інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro 07.08.2019 року опублікував Висновок про результати моніторингу закупівлі про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель Застосування переговорної процедури (а.с.14-16).

Не погоджуючись з вказаним висновком позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що відповідач у спірних відносинах діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надані.

Пунктом 1 Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.16 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи, затверджених наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 (далі - Офіси), у складі офісу утворюються як структурні підрозділи - управління.

Відповідно до п.4 Примірного положення про управління офісів Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (зі змінами), Управління є структурним підрозділом Західного офісу Держаудитслужби і при цьому управління відповідно до покладених на них завдань вносить керівництву офісу пропозиції щодо звернення до суду в інтересах держави. Відтак, бути стороною по справах забезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також при оскарженні дій працівників Управління, що входить до складу Західного офісу Держаудитслужби має саме офіс.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.93 №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (надалі - Закон №2939-ХІІ).

Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.15 №922-VIII «Про публічні закупівлі».

За змістом статті 71 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106.

Пунктами третім - шостим Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка затвердила висновок про результати моніторингу закупівлі.

Частинами 1-3 статті 1 Закону України «Про електронний підпис» від 22 травня 2003 року № 852-IV (далі за текстом - Закон № 852-IV) передбачено, що електронний підпис - це дані в електронній формі, які додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язані та призначені для ідентифікації підписувача цих даних;

електронний цифровий підпис - це вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа;

засіб електронного цифрового підпису - програмний засіб, програмно-апаратний або апаратний пристрій, призначений для генерації ключів, накладення та/або перевірки електронного цифрового підпису.

Правове регулювання економічних та організаційних засад державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій в Україні визначає Закон України «Про природні монополії».

Метою цього Закону є забезпечення ефективності функціонування ринків, що перебувають у стані природної монополії, на основі збалансування інтересів суспільства, суб`єктів природних монополій та споживачів їх товарів.

Стаття 5 Закону регулює сфери діяльності суб`єктів природних монополій.

Відповідно до пункту 2 статті 5 Закону України «Про природні монополії» зведений перелік суб`єктів природних монополій ведеться Антимонопольним комітетом України на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Порядком, затвердженим Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р регулюється складання та ведення зведеного переліку суб`єктів природних монополій.

Цим Порядком визначається порядок складання та ведення Антимонопольним комітетом України (далі - Комітет) зведеного переліку суб`єктів природних монополій (далі - Зведений перелік) з метою виконання положень Закону України «Про природні монополії».

Відповідно до пункту 2 зведеного переліку включаються суб`єкти господарювання (юридичні особи), які виробляють (реалізують) товари на ринках, що перебувають у стані природної монополії та включені до реєстрів суб`єктів природних монополій у відповідних сферах органами, що здійснюють державне регулювання у сфері природних монополій.

Пункт 2 регулює Складання та ведення Зведеного переліку, яке здійснюються Комітетом на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій (далі - Реєстр) у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Четвертим пунктом визначено , що внесення суб`єктів природних монополій до Зведеного переліку здійснюється Комітетом на підставі реєстрів, отриманих від:

Міністерства інфраструктури України (у сферах: користування залізничними коліями, диспетчерськими службами, вокзалами та іншими об`єктами інфраструктури, що забезпечують рух залізничного транспорту загального користування; управління повітряним рухом; спеціалізованих послуг транспортних терміналів, портів, аеропортів);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (у сферах: транспортування нафти і нафтопродуктів трубопроводами; транспортування природного і нафтового газу трубопроводами; розподілу природного і нафтового газу трубопроводами; зберігання природного газу в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами здійснення підприємницької діяльності зі зберігання природного газу (ліцензійними умовами); транспортування інших речовин трубопровідним транспортом; передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами; розподілу електричної енергії (передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг (у сфері: централізованого водопостачання та водовідведення; транспортування теплової енергії).

Як вбачається із змісту заявленого позову, що є ідентичним з апеляційною скаргою, як підставу для скасування Висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 06.08.2019 № 262 позивачем вказується на незрозумілість вимог такого висновку, зокрема в частині підтвердження підстав застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі».

Так Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII) чітко визначено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад.

Метою зазначеного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Абзацом 1 частини 1 статті 2 Закону № 922-VIII встановлено, що Закон № 922-УІІІ застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт на 1,5 мільйона гривень.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону № № 922-VIII, до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуг дорівнює або перевищує І мільйон гривень, а робіт 5 - мільйонів гривень.

Разом з тим, абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону № 922-VIII встановлює, що під час здійснення закупівлі товарі, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзаці другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених Законом № 922-VIII, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівлі, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язкового оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до ст. 10 Закону № 922-VIII.

Частиною 2 статті 2 Закону № 922-VIII встановлено, що умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно Законом № 922-VIII та/або Законом України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», крім випадків, передбачених Законом № 922-VIII, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до Закону № 922-УІІІ та/або до Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреби оборони».

Разом з тим, частини 3 та 4 зазначеної статті чітко визначають випадки, на які не поширюється дія Закону №922-VIII.

Частиною 7 статті 2 Закону №922-VIII встановлено, що забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених Законом №922-VIII, та укладення договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених Законом №922-VIII. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування Закону № 922-VIII.

Стаття 35 Закону №922-VIII регулює умови застосування переговорної процедури закупівлі.

Переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

Аналогічного змісту посилання наведено у рекомендаціях наданих Мінекономрозвитку України від 22 листопада 2016 року № 3302-06/37709-06, зокрема, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі наявності підстав, визначених у частині 2 ст. 35 Закону № 922-VIII.

Згідно рекомендаційних роз`яснень Мінекономрозвитку України, Закон № 922-VIII застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйонів гривень, до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Разом з тим, за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) замовник приймає рішення про намір укласти договір (ч. 3 ст. 35 Закону № 922-УІІІ).

При цьому, в пункті 14 Повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форми документів у сфері публічних закупівель» замовник зазначає обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі).

У залежності від предмета закупівлі, який визначається замовником відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 17 березня 2016 року №454, умови для застосування переговорної процедури закупівлі, замовник самостійно визначає документи, зокрема експертні, нормативні, технічні та інші, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону №922-VIII.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо безпідставності доводів позивача з приводу незрозумілості Висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 06.08.2019 № 262

При цьому, позивачем не доведено підстави застосування переговорної процедури, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону № 922-VIII.

Також безпідставними є доводи апелянта з приводу відсутності належного затвердження висновку органу державного Фінансовою контролю.

Відповідно до п. 3 Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01 червня 2018 року № 654/32106 (далі за текстом - Порядок; висновок складається у формі електронного документа га заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторинг) закупівлі, затвердженого Порядком.

Згідно п. 5 Порядку висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Частинами 1-3 статті 1 Закону України «Про електронний підпис» від 22 травня 2003 року № 852-1V передбачено, що електронний підпис - це дані в електронній формі, які додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язані та призначені для ідентифікації підписувача цих даних;

електронний цифровий підпис - це вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа;

засіб електронного цифрового підпису - програмний засіб, програмно-апаратний або апаратний пристрій, призначений для генерації ключів, накладення та/або перевірки електронного цифрового підпису.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019 за змістом та формою відповідає вимогам частини сьомої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» та Наказу №86.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що спірний висновок має на меті спонукати позивача до добровільного усунення виявлених порушень законодавства, відтак, оскаржуваний висновок не породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата - підконтрольної установи, і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи.

За не усунення порушень встановлених таким висновком не може наступати і відповідальність.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 серпня 2019 року у справі № 826/14258/18.

Враховуючи встановлені обставини та норми чинного законодавства України колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 310, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Бучанської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови буде складено протягом п`яти днів з моменту його проголошення.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: А.Б. Парінов

Я.М. Собків

Повний текст постанови складено 24 лютого 2020 року