Справа № 826/15830/17
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2020-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Мельничука В.П. Федотова І.В. Борейка Д.Е

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубан Олександра Олександровича, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидорова Сергія Вікторовича про визнання протиправним та скасування приписів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубан Олександра Олександровича, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидорова Сергія Вікторовича, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданий Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О.;

- визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданий Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017, виданий головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном Олександром Олександровичем. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що вимога про здійснення містобудівного моніторингу не може бути виконана позивачем з об`єктивних причин не функціонування містобудівного кадастру на місцевому рівні через відсутність фінансування.

Також, не погодившись з рішенням суду, відповідач - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує про правомірність припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09 листопада 2017 року, виданого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном Олександром Олександровичем, у зв`язку із нездійсненням містобудівного моніторингу позивачем.

16 січня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення позову.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, з 16 серпня 2017 року ОСОБА_1 обіймає посаду начальника відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації Київської області.

07 листопада 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В., на підставі наказу №1604 від 12.10.2017 року та направлення на проведення позапланової перевірки №37 від 13.10.2017 року, проводилася позапланова перевірка відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації Київської області (начальником якого є позивач) з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження містобудівної діяльності.

Як вбачається з наказу №1604 від 12 жовтня 2017 року Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, позапланова перевірка відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації Київської області призначалася з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.05.2017 року.

За результатами зазначеної перевірки, Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В. складено Акт перевірки, яким встановлено наступне: під час позапланової перевірки законності прийняття рішення щодо видачі ТОВ «Управління капітального будівництва» МБУО від 19.05.2016 р. №01-22/14 (акт від 25.11.2016 р.), було встановлено, що містобудівним розрахунком, розробленим ТОВ «Центр архітектурного проектування та ландшафтного дизайну», відповідно до намірів забудови ТОВ «Управління капітального будівництва» на земельній ділянці - 1,9553 га (кадастровий номер :03:242:0202), передбачено розташування багатофункціонального комплексу багатоквартирних будинків з торгово-офісними приміщеннями (І-V черги будівництва) на розі вул. 1-го Травня та пров. 1-го Травня в с. Нові Петрівці, Вишгородського району, Київської області. Однак, всупереч вимог ДБН 360-92, ДБН А.2.2-3-2014, ДСТУ-Н Б.В.1.2-16:2013 та за відсутності містобудівної документації, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (плану зонування (зонінг), детального плану території, що уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території відділом прийнято рішення щодо надання ТОВ «Управління капітального будівництва» МБУО від 19.05.2016 р. №01-22/14 на проектування частини об`єкту (І-ІІІ черги будівництва).

За фактом порушень, виявлених під час позапланової перевірки (акт від 25.11.2016 р.), Головним інспектором будівельного нагляду прийнято рішення №1 від 25 листопада 2016 року про скасування МБУО від 19.05.2016 р. №01-22/14 та видано об`єкту нагляду припис від 25 листопада 2016 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 23.12.2016 року.

З метою перевірки виконання припису від 25 листопада 2016 року, проведено позапланову перевірку, якою встановлено, що станом на 20.04.2017 року, під час перевірки об`єктом нагляду не надано наказ (відповідно до п.8 Положення про відділ архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації, затвердженого розпорядженням Вишгородської райдержадміністрації від 28.07.2014 р. №306) або рішення-розпорядження, що підтверджує втрату чинності МБУО від 19.06.2016 р. №01-22/14, на підставі рішення №1 від 25.11.2016 р. Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту з підтвердженням факту виконання вимог припису від 25.11.2016 р. в термін до встановлених, під час позапланової перевірки (акт від 25.11.2016 р.). 21 грудня 2016 року Департаментом отримано лист відділу від 12.12.2016 р. №01-12-781 про виконання вимог припису від 25.11.2016 р., де за інформацією, що зазначена у даному листі, повідомлено, що під час прийняття рішення щодо надання ТОВ «Управління капітального будівництва» МБУО від 19.05.2016 р. №01-22/174, відділом проведено моніторинг генерального плану села Нові Петрівці, затвердженого рішенням чергової сесії місцевої ради від 02.04.2013 р. №482-21-6, що містить актуальні проектні рішення на територію перспективного будівництва, та встановлено відповідність намірів забудови земельної ділянки, як таку, що не суперечить вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Станом на 20.04.2017 року перевіркою встановлено, що в журналі реєстрації містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки 2016 рік (розпочато: 01.01.2016 р., закінчено: 31.12.2016 р.) відсутній запис про втрату чинності МБУО від 19.05.2016 року №01-22/14, на підставі рішення №1 від 25.11.2016 р. Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту.

Таким чином, перевіркою встановлено, що станом на 20 квітня 2017 року вимоги припису від 25 листопада 2016 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 23 грудня 2016 року відділом архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації не виконано, чим порушено вимоги п.1 ч. 12 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», про що складено відповідні документи перевірки та, за фактом виявлених під час перевірки порушень, надано припис від 11 травня 2017 року з вимогою про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- здійснити, відповідно до п.4.31, п.4.32 Положення, містобудівний моніторинг на територію для координації діяльності суб`єктів містобудування щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, державних стандартів, норм і правил з метою забезпечення реалізації основних положень Генерального плану с. Нові Петрівці - 2013 (розділу 4. Заходи з охорони навколишнього середовища, підрозділ 4.2 Схема інженерної підготовки території), або вжити заходів, передбачених законодавством;

- вжити заходів щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, державних стандартів, норм і правил, затвердженої містобудівної документації, здійснити контроль за їх реалізацією.

- усунути виявлені порушення в термін до 31.07.2017 року.

З метою перевірки виконання припису від 11 травня 2017 року, було проведено позапланову перевірку, якою встановлено, що станом на 07 листопада 2017 року відсутні (під час перевірки об`єктом нагляду на надано):

- рішення, розпорядження, накази Вишгородської РДА щодо моніторингу забудови та іншого використання, у т.ч. Генерального плану с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, із зазначенням показників з документованих джерел, що встановлюються уповноваженим органом містобудування та архітектури, зміни яких впливають на містобудівну діяльність; Аналітичний звіт відділу архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації, оформлений, відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог «Порядку проведення містобудівного моніторингу», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 01.09.2011 р. №170, за результатами містобудівного моніторингу та внесення змін до містобудівної документації;

- прийнятих рішень щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, державних стандартів, норм і правил, затвердженої містобудівної документації, а також, вжитих заходів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в термін до 31 липня 2017 року, відповідно до п.3.4 Положення про відділ.

За результатами перевірки виконання вимог припису від 11 травня 2017 року встановлено, що станом на 07 листопада 2017 року відділом архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації вимоги припису від 11.05.2017 р. не виконано, чим порушено вимоги п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В Акті перевірки у рядку «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведення перевірки» позивачем зроблено запис: «З результатами проведеного нагляду не згодна. Зауваження, доповнення та пояснення будуть надані в окремому документі». Матеріали справи не містять доказів того, що позивачем надавалися Головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидорову С.В. зауваження, доповнення чи пояснення до Акту перевірки.

Окрім Акту перевірки, Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В. на позивача складено протокол №1-Л-А-0911/1 про адміністративне правопорушення від 09.11.2017 р. (невиконання вимог Припису головного інспектора будівельного нагляду від 11.05.2017 року, виданого ним під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду).

За результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №1-Л-А-0911/1 від 09.11.2017 р., Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В. винесено постанову №А-2211/1 у справі про адміністративне правопорушення від 22.11.2017 р., якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 18842 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400,00 грн.

Також, 09 листопада 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В. складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідно до вимог якого позивача зобов`язано:

- здійснити відповідно до п. 4.31, п. 4.32 Положення про містобудівний моніторинг на територію для координації діяльності суб`єктів містобудування щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, державних стандартів, норм і правил з метою забезпечення реалізації основних положень Генерального плану с. Нові Петрівці - 2013 (розділу 4. Заходи з охорони навколишнього середовища, підрозділ 4.2 Схема інженерної підготовки території), або вжити заходів, передбачених законодавством;

- вжити заходів щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, державних стандартів, норм і правил, затвердженої містобудівної документації, здійснити контроль за їх реалізацією.

Усунути виявлені порушення в термін до 29 грудня 2017 року.

Крім того, 09 листопада 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О. складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Як вбачається з тексту вказаного припису, який видано позивачу по результатам позапланової перевірки, якою зафіксовано наступні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, під час прийняття відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації (надалі - Відділ) рішення про надання будівельного паспорту №522/2016 від 20.12.2016 р., а саме:

1) відповідно до вимог розділу ІІІ «Порядку проведення містобудівного моніторингу», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 01.09.2011 р. №170, ст. 23 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не проведено містобудівний моніторинг на територію для координації діяльності суб`єктів містобудування щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, державних стандартів, норм і правил під час розгляду намірів щодо забудови земельної ділянки з урахуванням перспективної забудови на суміжних земельних ділянках.

2) в Ескізі намірів забудови, на земельній ділянці окрім садового будинку (розмірами 10,0х7,85 м.) (позн.1) замовником запропоновано розміщення 7 гостьових будинків (розмірами 5,85х7,85м (позн.2-8). При цьому, в Ескізі намірів забудови відповідно до вимог п.2.1 Порядку №170 встановлені відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування. На плані забудови земельної ділянки М1:500, визначені місця розташування запроектованого садового будинку (розмірами на плані 10,0мх7,85м (позн. 1), 6 запроектованих гостьових будинків (розмірами 5,85х7,85м (позн. 2). При цьому, на Схемі забудови земельної ділянки М1:500 відповідно до вимог Порядку №103 не встановлені відстані до об`єктів, розташованих на сусідніх земельних ділянках на північному заході та південному сході.

3) Відсутня пам`ятка замовнику індивідуального будівництва з переліком положень нормативно-правових актів, будівельних норм та правил для застосування в умовах існуючої містобудівної, що є порушенням п.2.9 та п.2.11 Порядку №103.

4) Відповідно до креслення «Проект садового товариства «Троянда-2» М1:500, ІІ очередь, розпланування садової ділянки передбачено розміщення: Будинку (позн. 1), Госп. Блоку (позн.2), (позн.3). Відповідно до креслення «Проект садового товариства «Троянда-2», розміщення гостьових будинків на схемі розпланування садової ділянки не передбачено.

5) Ситуаційним планом М1:1000 у складі будівельного паспорту №522/2016 від 20.12.2016 р., виконаного відповідно до креслення «Проект садового товариства «Троянда-2» М1:500, ІІ очередь, передбачено розташування 6 запроектованих гостьових будинків (розмірами 5,85х7,85м (позн.2-8). При цьому, Вимогами Порядку 103 не передбачено надання будівельного паспорту на забудову земельної ділянки з цільовим призначенням для колективного садівництва будівлями (гостьовими будинками)колективних розселення (колективний засіб розміщення - згідно ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Рішення щодо надання гр. ОСОБА_2 будівельного паспорту №522/2016 від 20.12.2016р. проведено Відділом з порушенням вимог п.3.41*, п.3.46* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», вимог Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Мінрегіонбуду №103 від 05.07.2011р. та вимог ст.ст. 24, 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зі змісту припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О. вбачається, що об`єктом нагляду під час провадження містобудівної діяльності, маючи підстави щодо повернення пакету документів, у зв`язку з відсутністю містобудівної документації: Схема планування Вишгородського району, Детального плану території садового товариства «Троянда-2», невідповідністю намірів забудови вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил, Відділом прийнято рішення щодо видачі гр. ОСОБА_2 будівельного паспорту №522/2016 від 20.12.2016р. на об`єкт будівництва «Садовий будинок та гостьові будинки» на земельній ділянці (кадастровий номер :38:058:6101) за адресою: АДРЕСА_1 , що є порушенням вимог розділу ІІІ «Порядку проведення містобудівного моніторингу», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 01.09.2011 р. №170, вимог п.п.3.41, 3.46 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», вимоги п.п.3.1, 3.3, 3.4, 3.5, 4.11, 4.20, 4.31 Положення про відділ містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації, затвердженого розпорядженням Вишгородської райдержадміністрації від 28.07.2014 р. №306, вимог п.п.2.1, 2.9, 2.10, 2.11 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Мінрегіону від 05.07.2014 р. №103, вимог ст.8, ст.13, ч.3 ст.15 Закону України «Про основи містобудування», вимог ч.3 ст. 1, пп. 7 ч.1 ст. 2, ч. 1 ст. 14 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», вимоги ст. 6 ч. 1 ст. 23, ст. 24, ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вищевказаним приписом, Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О. зобов`язано позивача: здійснити, відповідно до п.4.31, п.4.32 Положення про містобудівний моніторинг на територію для координації діяльності суб`єктів містобудування щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, державних стандартів, норм і правил з метою забезпечення реалізації схеми планування території району, а також стану розроблення, оновлення містобудівної документації на регіональному та місцевому рівнях (схема планування території району, генеральні плани населених пунктів, детальні плани територій) та забудови та іншого використання території; вжити заходів щодо забезпечення додержання законодавства у сфері містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, державних стандартів, норм і правил, затвердженої містобудівної документації, здійснити контроль за їх реалізацією.

Усунути виявлені порушення в термін до 29 грудня 2017 року.

Не погоджуючись із зазначеними приписами про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI).

Положеннями частини 1 статті 41 вищевказаного Закону передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі Положення №294).

В силу пункту 1 Положення №294, державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пункту 3 Положення №294, основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності;

Постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі Порядок №698).

Відповідно до пункту 2 вищезазначеного Порядку, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно пункту 3 Порядку №698, основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

В силу пунктів 9-10 Порядку №698, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції, який затверджується до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому. Планова перевірка об`єкта нагляду проводиться не частіше ніж один раз на півроку з виїздом на об`єкт нагляду. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати 20 робочих днів та за обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на 10 робочих днів. Планові перевірки проводяться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Згідно п.п. 24-25 Порядку №698, акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об`єкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку. Акт перевірки підписується головним інспектором будівельного нагляду, який проводив перевірку, та керівником об`єкта нагляду, або його заступником, або уповноваженою керівником особою, а також фахівцями підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів, що залучалися до проведення перевірки.

Пунктом 26 Порядку №698 передбачено, що якщо керівник об`єкта нагляду, щодо якого проводилася перевірка, або його заступник, або уповноважена керівником особа не погоджуються з результатами перевірки, викладеними в акті перевірки, вони мають право в акті викласти письмові пояснення, зауваження або заперечення.

У разі відмови керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті. У разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об`єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об`єкта нагляду (п.п. 27-28 Порядку №698).

В силу частини 4 статті 411 Закону № 3038-VI, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положеннями пункту 29 Порядку №698 передбачено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном.

Відповідно до пп. 2 п. 15 Порядку №698, підставами для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду.

Згідно п. 16 Порядку №698, позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1. Під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Як вбачається з матеріалів справи, з 16 серпня 2017 року ОСОБА_1 обіймає посаду начальника відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації (а.с. 12).

Згідно наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12 жовтня 2017 року №1604, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області наказано провести позапланову перевірку виконання відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11 травня 2017 року (а.с. 88).

На підставі вищевказаного наказу, 13 жовтня 2017 року видано Направлення на проведення позапланової перевірки №37 (а.с. 89).

За результатами проведення позапланової перевірки, Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим Сергієм Вікторовичем складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм , державних стандартів і правил від 07 листопада 2017 року та винесено щодо ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09 листопада 2017 року (а.с. 13-20,25-32).

Також, 09 листопада 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном Олександром Олександровичем винесено припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 21-24).

Так, щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О., колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями п. 23 Порядку №698 передбачено, що за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Відповідно до пункту 29 Порядку №698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком. Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

Виходячи з вищевказаного, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що припис може бути складений лише на підставі акту перевірки, який, у свою чергу, складається за результатами перевірки (планової, позапланової, документальної чи камеральної), проведеної таким інспектором.

Згідно Направлення на проведення позапланової перевірки від 13 жовтня 2017 року №37, на підставі Наказу від 12.10.2017 р. №1604 Держархбудінспекції України, та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.05.2017 р., для проведення позапланової перевірки відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації було направлено Головних інспекторів будівельного нагляду Сидорова С.В. та ОСОБА_3 .

При цьому, за результатами вищевказаної позапланової перевірки, Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07 листопада 2017 року було складено Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим Сергієм Вікторовичем.

Колегія суддів наголошує на тому, що матеріали справи не містять жодних доказів проведення позапланової перевірки Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О., за наслідками якої був виданий припис від 07 листопада 2017 року.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Колегія суддів, перевіривши рішення та дії суб`єкта владних повноважень на відповідність критеріям закріпленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України дійшла висновку про те, що вищевказаний припис винесений не на підставі повноважень та не в порядку, передбаченому законодавством України.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуваний припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, винесений Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубаном О.О., правомірно скасовано судом першої інстанції.

Колегія суддів зазначає, що апелянт - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, у апеляційній скарзі посилається на акт перевірки, складений Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В. та порушення, зафіксовані у вказаному акті.

При цьому, жодним чином не спростовує висновки суду першої інстанції про протиправність дій Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Рубана О.О. щодо винесення припису поза межами перевірки.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В., колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 Закону № 3038-VI, містобудівний моніторинг - система спостережень, аналіз реалізації містобудівної документації, оцінки та прогнозу стану і змін об`єктів містобудування, які проводяться відповідно до вимог містобудівної документації та спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних і громадських інтересів. Результати містобудівного моніторингу постійно вносяться до містобудівного кадастру та оформляються у вигляді аналітичного звіту, який враховується під час розроблення програм соціально-економічного розвитку та внесення змін до містобудівної документації. Порядок проведення містобудівного моніторингу встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Приписами п. 3.5 Порядку проведення містобудівного моніторингу, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 01 вересня 2011 року № 170 (далі - Порядок № 170) визначено, що моніторинг проводиться постійно, його результати заносяться у базу даних містобудівного кадастру та оформляються у вигляді аналітичного звіту, який враховується під час розроблення програм соціально-економічного розвитку та внесення змін до містобудівної документації. Технологічна складова моніторингу встановлюється з урахуванням показників інформації моніторингу і програмно-технічних комплексів обробки інформації та виду вихідних матеріалів з визначенням технологічної схеми проведення робіт камеральної обробки матеріалів спостережень, переліком операцій збору показників, їх параметрів точності та формування бази даних.

Згідно з п. 3.6 Порядку № 170, моніторинг проводиться на територію для актуалізації даних містобудівного кадастру, що необхідні для розроблення або корегування відповідної містобудівної документації.

У листі Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 08 квітня 2016 року № 8/14.3-399-16 зазначено, що проведення містобудівного моніторингу в контексті вимог ст. 23 Закону № 3038-VI та Порядку №170 можливо лише в умовах функціонуючого містобудівного кадастру.

Колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що поняття «містобудівний моніторинг» та «містобудівний кадастр» є взаємопов`язаними, та за своєю сутністю містобудівний кадастр - це інструмент для проведення містобудівного моніторингу та подальшого його опрацювання і оформлення результатів у вигляді аналітичних звітів.

Разом із тим, відповідно до п. 35 Положення про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 559, фінансування робіт з проведення заходів, визначених програмою щодо створення містобудівного кадастру та його ведення, формування і утримання служби містобудівного кадастру на державному рівні здійснюється за рахунок коштів державного бюджету, на регіональному та базовому (адміністративний район, місто) рівнях - за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів або інших джерел, незаборонених законом.

Згідно Довідки Вишгородської районної державної адміністрації Київської області від 28 листопада 2017 року №29, видатки на утримання служби містобудівного кадастру у складі відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації з державного бюджету не здійснювалися (а.с. 35).

Колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції погодився з доводами позивача про можливість здійснення містобудівного моніторингу лише в умовах функціонуючого містобудівного кадастру та наявності відповідного фінансування.

Разом з тим, відмовляючи в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції вказав, що довідка від 28.11.2017 року №29 підтверджує відсутність фінансування служби містобудівного кадастру у складі відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації з державного бюджету. При цьому, інформації стосовно здійснення чи не здійснення видатків на утримання вказаної служби з місцевого бюджету, вказана довідка не містить.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції передчасним, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Положеннями частини 3 статті 77 КАС України передбачено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

В силу ч. 5 ст. 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 27 червня 2019 року у справі № 286/1646/17 зазначив: «…Виконання завдань адміністративного судочинства залежить від встановлення адміністративним судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального та процесуального права. Для цього стаття 9 Кодексу адміністративного судочинства України покладає на суд обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для правильного з`ясування всіх обставин справи. У тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи. Дієвість адміністративного судочинства залежить від того, на скільки повно і всебічно будуть підтверджені доказами обставини, що мають значення для правильного вирішення справи».

Таким чином, колегія суддів вважає, що для правильного застосування норм матеріального та процесуального права, суд першої інстанції повинен був з`ясувати наявність чи відсутність фінансування служби містобудівного кадастру у складі відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації з місцевого бюджету.

Відповідно до Довідки Вишгородської районної державної адміністрації Київської області від 07 листопада 2019 року №21, видатки на утримання служби містобудівного кадастру у складі відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської районної державної адміністрації за період з 01.01.2011 року по 07.11.2019 рік з державного та місцевого бюджетів не здійснювалися (а.с. 135).

Колегія суддів вважає, що за відсутності функціонування містобудівного кадастру, відсутня об`єктивна можливість здійснення позивачем всіх функцій, зокрема, містобудівного моніторингу з огляду на нездійснення на місцевому рівні фінансування таких робіт. Тобто, оскаржуваний припис від 09 листопада 2017 року видано особисто Начальнику відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства і розвитку інфраструктури Вишгородської райдержадміністрації Войко І.І., яка, в свою чергу, не має об`єктивної можливості виконати його вимоги з причин, які не залежать безпосередньо від неї.

ОСОБА_1 , як посадова особа, на яку покладено виконання певних обов`язків, не може бути притягнута до відповідальності за їх невиконання, без встановлення протиправної бездіяльності. Натомість, в даному випадку, відповідачем не доведено, у чому саме полягала протиправна бездіяльність позивача, оскільки, вона не може нести відповідальність за невиконання своїх обов`язків через відсутність відповідного фінансування, яке і має забезпечувати виконання нею своїх зобов`язань.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 826/6341/17.

Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами апелянта ОСОБА_1 про те, що вимога про здійснення містобудівного моніторингу не може бути виконана позивачем з об`єктивних причин не функціонування містобудівного кадастру на місцевому рівні через відсутність фінансування.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, винесеного Головним інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В., задоволенню не підлягають.

Згідно правової позиції, яка висвітлена в п. 9 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України від 30.01.2003 р. N 3-рп/2003, «Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13)».

Відповідно до п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правомірно частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 , однак, безпідставно відмовлено у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим С.В., а тому, рішення суду в цій частині підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог у цій частині. В решті рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі ОСОБА_1 спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє належне підтвердження в суді апеляційної інстанції.

В той час, як доводи апеляційної скарги Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції частково не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права частково призвели до неправильного вирішення справи, а тому, оскаржуване рішення підлягає скасуванню в частині з прийняттям нового рішення в цій частині.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2019 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог скасувати та прийняти в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2017 року, виданий Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Сидоровим Сергієм Вікторовичем.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, б-р Лесі Українки, 26, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) судові витрати в загальному розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

В решті рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Мельничук В.П.

Федотов І.В.

Повний текст постанови виготовлено 24.02.2020 року.