Справа № 495/6258/18
Суддя: Яковлєв О.В.
Дата ухвалення: 2020-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2020 р.м.ОдесаСправа № 495/6258/18

Головуючий в 1 інстанції: Прийомова О.Ю. рішення суду першої інстанції прийнято у м. Білгород-Дністровський 06 грудня 2019 року

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача: Яковлєва О.В.,

суддів Градовського Ю.М., Крусяна А.В.,

при секретарі Голобородько Д.В.,

за участі:

третьої особи ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 06 грудня 2019 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Савко Євгена Вікторовича, за участі третьої особи - ОСОБА_1 про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому заявлено вимоги Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та головному інспектору будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Савко Євгена Вікторовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 299 від 25 червня 2018 року.

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 06 грудня 2019 року задоволено адміністративний позов.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу з якої вбачається про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що є помилковим висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог, так як за результатами позапланової перевірки позивача, контролюючим органом правомірно притягнуто останнього до адміністративної відповідальності за встановлений факт проведення будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання останніх.

Крім того, апелянт зазначає, що ним не порушено встановленої процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що подана апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач на підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 03 серпня 2011 року, є власником 54/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 9.

Листом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 1015-05/1-3999 від 04 травня 2018 року повідомлено позивача про підстави та дату проведення позапланової перевірки вимог містобудівного законодавства.

Згідно направлення для проведення позапланового заходу № 427 від 17 травня 2018 року направлено інспекторів будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування, у період з 01 червня 2018 року до 11 червня 2018 року, для здійснення позапланової перевірки факту будівництва позивачем господарської споруди.

За результатами проведеної перевірки складено акт проведення позапланового заходу державного нагляду /контролю/ щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 11 червня 2018 року за № 427, протокол про адміністративне правопорушення від 11 червня 2018 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 червня 2018 року.

При цьому, листом № 1015-05/1-5419 від 11 червня 2018 року на адресу позивача надіслано зазначені документи.

В свою чергу, 25 червня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державного архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області винесено постанову № 299 у справі про адміністративне правопорушення, якою за порушення п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року № 466 та ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 96 КУпАП, а також накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, на суму 4 250,00 грн.

Не погоджуючись з фактом притягнення до адміністративної відповідальності позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

За наслідком встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок про задоволення позовних вимог, так як контролюючим органом порушено процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності, з чим не погоджується колегія суддів, з огляду на наступне.

Так, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Крім того, згідно п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Між тим, порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно п. 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п. 21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Колегією суддів встановлено, що у межах спірних правовідносин позивачем оскаржено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 299 від 25 червня 2018 року, якою за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96 КУпАП, на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, на суму 4 250,00 грн.

В даному випадку, контролюючим органом під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва позивача встановлено, що останнім самочинно збудовано господарську споруду на території свого домоволодіння без повідомлення контролюючого органу про початок виконання будівельних робіт.

Між тим, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, з аналізу вищевикладених вимог законодавства та підзаконних нормативно-правових актів вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль має здійснюватись у присутності суб`єкта містобудування.

При цьому, контролюючий орган зобов`язаний ознайомити суб`єкта містобудування з результатами проведеної перевірки (актом перевірки).

В свою чергу, із зібраних матеріалів у справі вбачається, що позивач відмовився від отримання акта проведеної перевірки, а тому він, разом з іншими документами, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення (у якому зазначено час та місце майбутнього розгляду справи), надісланий йому 12 червня 2018 року рекомендованим листом з повідомленням № 077, яке повернуто 19 червня 2018 року за закінченням встановленого терміну зберігання (а.с. 72).

Внаслідок чого, колегія суддів вважає, що у межах спірних правовідносин контролюючим органом виконано свій обов`язок щодо повідомлення суб`єкта містобудування про результати проведеного заходу державного контролю, а також про час та місце розгляду його справи.

Між тим, щодо правомірності оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення та наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

В даному випадку, за загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії суб`єктів владних повноважень, як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав (фактичних і юридичних) його прийняття, а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

В свою чергу, у якості фактичної підстави притягнення позивача до адміністративної відповідальності суб`єктом владних повноважень зазначено про встановлений факт самовільної побудови господарської споруди на території домоволодіння позивача.

При цьому, з тексту складеного протоколу та оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення неможливо встанови яку саме господарську споруду, якого розміру та з яких матеріалів побудував позивач.

В даному випадку, колегія суддів вважає, що без встановлення фактичних характеристик виявленої споруди у ході проведення перевірки, вона позбавлена можливості класифікувати виявлену споруду як капітальне будівництво, яке побудовано позивачем без необхідних дозвільних документів, а як наслідок підтвердити наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Тобто, саме контролюючий орган мав обґрунтувати та довести, зокрема, матеріалами зробленої у день перевірки фотофіксації, приналежність виявленої споруди до об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Внаслідок чого, колегія суддів вважає необґрунтованою оскаржувану постанову у справі про адміністративне правопорушення, а як наслідок такою, що підлягає скасуванню.

Крім того, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції залучено до розгляду даної справи двох відповідачів, а саме Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Савко Євгена Вікторовича.

В свою чергу, з аналізу положень КУпАП вбачається, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, посадові особи контролюючого органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені відповідного органу.

Тобто, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

В даному випадку, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

З цього слідує, що суд за результатами розгляду справи відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

В даному випадку, судом першої інстанції помилково не встановлено того, що державний інспектор не є належним відповідачем у даній справі, а як наслідок судом помилково не зроблено висновку про відмову у задоволенні позовних вимог до вказаного відповідача.

В даному випадку, вказаний висновок колегії суддів узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена у постанові від 26 грудня 2019 року (справа № 724/716/16-а).

Також, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про передчасність оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення, так як позивачу надано час на усунення виявлених недоліків відповідним приписом.

В даному випадку, постанова про накладення штрафу та припис про усунення порушень за своєю правовою природою є різними актами, які виносяться органами контролю і застосовуються в конкретно визначених випадках.

Тобто, позивача притягнуто до відповідальності за виявлені порушення під час проведення позапланових заходів контролю (інспектування), що не передбачає звільнення його від відповідальності у разі виконання ним приписів про усунення виявлених порушень, оскільки виконання приписів є самостійним примусовим заходом, який спрямований на недопущення порушення у майбутньому або негайного припинення вчинення правопорушення суб`єктом господарювання.

Крім того, колегія суддів вважає, що розгляд судом першої інстанції клопотання позивача про поновлення процесуальних строків звернення до суду у якості окремої позовної вимоги є грубим порушенням вимог КАС України, так як таке клопотання не є окремою позовною вимогою та мало вирішуватись на стадії відкритті провадження у справі.

В свою чергу, враховуючи, що позивачем подано даний адміністративний позов у межах встановленого 10-денного строку з дня отримання копії оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення, позивач мав безумовне право на поновлення пропущеного строку при відкритті провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального і процесуального права, що є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області задовольнити частково.

Скасувати рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 06 грудня 2019 року та прийняти у справі нове рішення, яким частково задовольнити позовні вимоги ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області по справі про адміністративне правопорушення № 299 від 25 червня 2018 року, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, а також накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, на суму 4250 грн.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Савко Євгена Вікторовича відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Яковлєв О.В.
Судді Градовський Ю.М. Крусян А.В.