Справа № 280/1111/20
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2020-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

25 лютого 2020 року Справа № 280/1111/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Максименко Л.Я., перевіривши матеріали

за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 158-б, )

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

20 лютого 2020 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи "Електронний суд" надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати розпорядження Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, управління обслуговування громадян Бердянський відділ обслуговування громадян щодо припинення ОСОБА_1 нарахування пенсії, починаючи з 01.03.2016 по теперішній час;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області управління обслуговування громадян сплатити заборгованість з 01.03.2016 по теперішній час, негайно, після проголошення судового рішення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Зокрема, згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до вимог пп. 15.1 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (п.15.3 Перехідних положень).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (п.15.16 Перехідних положень).

01 грудня 2018 року, в газеті "Голос України" опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі.

На виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19, Державним підприємством "Редакція газети "Голос України" 1 березня 2019 року опубліковано оголошення в газеті "Голос України" про відкликання оголошення, опублікованого 1 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Як вбачається з позовної заяви, вона сформована в системі "Електронний суд" та подана у формі електронного документа, таким чином не відповідає вимогам статті 160 КАС України, оскільки система "Електронний суд" на даний час працює виключно в тестовому режимі.

Відповідно до п. 15.1 Перехідних положень КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України на час звернення позивача до суду (та на час прийняття даної ухвали), позовна заява подається в паперовій формі до якої додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Враховуючи викладене, судом встановлено, що позивачем не дотримано вищевказаних вимог КАС України.

У зв`язку з викладеним та з метою дотримання права позивача на звернення до суду, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду позовної заяви в паперовій формі та копій усіх додатків до позовної заяви, у тому числі для відповідача.

При усуненні вказаних недоліків позивачу слід враховувати приписи ч. 4, 5 ст. 94, ч. 5 ст. 160 КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України.

Також, у відповідності до ч. 7 ст. 161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Так, у позовній заяві ОСОБА_1 просить суд скасувати розпорядження відповідача про припинення нарахування пенсії позивачу, проте до матеріалів позову не додано копії з оскаржуваного розпорядження, не заявлено клопотання про його витребування у відповідача та навіть не вказано його реквізити (дата, номер).

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до приписів п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2102,00 грн.

Так, до матеріалів адміністративного позову позивачем не надано підтвердження сплати судового збору, натомість, заявлено клопотання про відстрочення його сплати.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статті 133 КАС України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи з податкового органу (центру зайнятості), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.133 КАС України, ст.8 Закону України "Про судовий збір" повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тож, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст.8 Закону України "Про судовий збір", з власної ініціативи.

Положення частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" зобов`язують суд, при вирішенні питання щодо відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору враховувати майновий стан особи, яка звернулась із таким клопотанням.

Обґрунтовуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивач посилається на те, що пенсія є єдиним джерелом його доходу. При цьому, будь-яких доказів свого майнового стану (довідку податкового органу про доходи, довідку пенсійного органу про нараховану та фактично виплачену пенсію, будь-якого листування з цього приводу тощо) не надано.

З огляду на таке, суд не вбачає наразі підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Вищевикладені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, а тому, згідно з ч.1 ст.169 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Суд зазначає, що недоліки даної позовної заяви можуть бути усунуті протягом 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду:

позовної заяви в паперовій формі, із зазначенням реквізитів оскаржуваного рішення у прохальній частині або зміненою прохальною частиною, у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, та належним чином засвідчених копій усіх додатків до позовної заяви, у тому числі для відповідача; враховувати приписи ч. 4, 5 ст. 94, ч. 5 ст. 160 КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України;

оригіналу платіжного документу на підтвердження сплати 840,80 грн. судового збору на р/р 4010, отримувач коштів УК у Дніпровському районі м. Запоріжжя/Дніпр./22030101, банк - Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, або заяви про звільнення/відстрочення сплати судового збору, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, із доказами неможливості сплатити судовий збір;

копії оскаржуваного розпорядження або клопотання про його витребування у відповідача.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 158-б, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

позовної заяви в паперовій формі, із зазначенням реквізитів оскаржуваного рішення у прохальній частині або зміненою прохальною частиною, у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, та належним чином засвідчених копій усіх додатків до позовної заяви, у тому числі для відповідача; враховувати приписи ч. 4, 5 ст. 94, ч. 5 ст. 160 КАС України та ч. 1 ст. 161 КАС України;

оригіналу платіжного документу на підтвердження сплати 840,80 грн. судового збору на р/р 4010, отримувач коштів УК у Дніпровському районі м. Запоріжжя/Дніпр./22030101, банк - Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, або заяви про звільнення/відстрочення сплати судового збору, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, із доказами неможливості сплатити судовий збір;

копії оскаржуваного розпорядження або клопотання про його витребування у відповідача.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Суддя Л.Я. Максименко