Справа № 1.380.2019.004452
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.004452
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Львівський окружний адміністративний суд в складі:
Головуючого-судді Сакалоша В.М.,
секретаря судового засідання Гулкевича В.О.,
представники сторін не з`явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача голови автогаражного кооперативу «Винниківський» Габи Михайла Петровича про визнання протиправним і скасування припису та протоколу, -
На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області (далі Департамент ДАБІ у Львівській області, відповідач), у якій позивач з урахуванням заяви про зміну позовних вимог просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Припис №332/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 21.05.2019;
- визнати протиправним та скасувати Акт №332/19 від 21.05.2019.
Ухвалою судді від 03.09.2019 позовну заяву було залишено без руху. У встановлений ухвалою строк, позивач усунув недоліки позовної заяви. Ухвалою від 16.09.2019 суд відкрив загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначив підготовче судове засідання.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем, на переконання позивача, протиправно та з порушенням вимог чинного законодавства за наслідками проведеної перевірки винесено оскаржуваний Припис. ОСОБА_1 зазначає, що гаражний бокс АДРЕСА_1 , щодо якого виявлені порушення знаходиться у його користування та розпорядженні, але не є його приватною власністю, а належить АГК «Винниківський». При цьому вказує, що посадовими особами Департаменту ДАБК у Львівській області було порушено процедуру та порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Позивач стверджує, що у жодний із законодавчо встановлених способів та всупереч законодавчо закріпленим вимогам, до АГК «Винниківський» та особисто до ОСОБА_1 не було скеровано письмових повідомлень про проведення перевірки. Крім того, вважає, що гаражний бокс № АДРЕСА_1 збудований без порушення ч.8 ст.39 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності», оскільки був прийнятий в експлуатацію АГК «Винниківський» та його членами. Окремо звертає увагу суду, що відповідно до Постанови КМУ «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» №406 від 07.06.2017 спорудження гаражу віднесено саме до такої категорії робіт, що не потребують документів ДАБІ на їх виконання.
Ухвалами без виходу до нарадчої кімнати від 19.11.2019 суд залучив до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача голову АГК «Винниківський» Габу М.П. та перейшов до розгляду справи по суті.
В судове засідання сторони не з`явилися були належним чином повідомлені про дату час та місце розгляду справи. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Третя особа, просила вирішувати спір по суті без її участі.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Всебічно та повно дослідивши докази наявні у справі судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 є членом автогаражного кооперативу «Винниківський».
Відповідно до положень ст. 19 Конституції України, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями ч. 1, ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Головою АГК «Винниківський» ОСОБА_2 у зв`язку з неможливістю проведення перевірки працівниками МКП «Винниківський» колектора, що знаходиться на території АГК на якій на червоних лініях, зокрема і збудований спірний гараж було скеровано до Департаменту ДАБІ у Львівській області Повідомлення про проведення позапланової перевірки.
На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 №976 «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю» та Повідомлення голови АГК «Винниківський» від 02.05.2019 №01-5/19, Департаментом ДАБІ у Львівській області було видано направлення від 13.05.2019 №301/19-пз, 14.05.2019 №311/19-пз та 20.05.2019 №322/19-пз для проведення позапланового заходу (здійснення позапланової перевірки) на об`єкті «будівництво гаража АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівельних норм, стандартів і правил.
Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури, державної статистики та іншими правоохоронними і контролюючими органами.
Отже, відповідач наділений повноваженнями на проведення позапланових перевірок та винесення у разі виявлення порушень відповідних приписів на їх усунення.
Так, головними інспекторами будівельного нагляду Максимом А.М. та ОСОБА_3 .С. в період з 13.05.2019 по 21.05.2019 було проведено перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за результатами якої складено Акт від 21.05.2019 №332/19.
Згідно Акту перевіркою було виявлено, що ОСОБА_1 самовільно здійснив будівництво гаража №82, а саме: здійснено перебудову металевого гаража під гараж з шлакоблоків на фундаменті, зовнішній розмір якого в плані становить 4,08х7,93 м без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації та права на виконання будівельних робіт, а саме в 2008 році дозволу на виконання будівельних робіт.
Окрім того зазначено, що гараж збудовано на каналізаційній трубі, чим порушено вимоги Додатку 8.1. (обов`язкового) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», згідно якого відстань по горизонталі (у світлі) від фундаментів будинків і споруд до підземних мереж самопливної каналізації (побутової і дощової) повинна становити 3 м.
Примірник вказаного Акта ОСОБА_4 отримав 21.05.2019 що підтверджується відміткою, також зазначено, що пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та акта будуть надані додатково.
Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до п.11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
У зв`язку з виявленими перевіркою порушеннями ст. 7, ч. 1 ст. 9, абз. 3, 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» чинних на час проведення будівельних робіт; ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій» та п. 5.1 Положення про порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого Наказом Держбуду України від 05.12.2000 №273; вимог Додатку 8.1 (обов`язкового) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» Департаментом ДАБІ у Львівській області 21.05.2019 винесено Припис №332/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Згідно Припису Спірняку В. ОСОБА_5 висунуто вимогу про усунення протягом трьох місяців виявлених при перевірці порушень.
21.05.2019 Департаментом ДАБІ у Львівській області складено Протокол №332/19 про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.96 КУпАП та повідомлено ОСОБА_1 що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 04.06.2019 о 16:00 год. Примірник Протоколу позивач отримав.
04.06.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області Паєнським А.С. винесено Постанову №46/1л/19-фіпс по справі про адміністративне правопорушення, згідно з якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1360,00 грн.
Не погоджуючись з вищевказаним Приписом та Актом складеним за наслідками перевірки, вважаючи дії Департаменту ДАБІ у Львівській області протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір керувався такими міркуваннями.
Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).
Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.
З наведеного слідує, що законодавством передбачено такі способи повідомлення суб`єкта господарювання про проведення заходу контролю: рекомендованим листом; за допомогою електронного поштового зв`язку; шляхом вручення особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи. У разі неотримання суб`єктом господарювання такого повідомлення, останній має право не допускати посадових осіб для здійснення планового заходу, а належне виконання приписів цієї статті надає контролюючому органу право розпочати проведення планової перевірки.
Як встановлено судом, відповідачем було проведено позаплановий захід контролю, що з сукупного аналізу вищевикладеного дає підстави для висновку, про відсутність законодавчо регламентованого обов`язку повідомляти суб`єктів перевірки про її проведення за десять днів.
Враховуючи зазначене, суд критично ставиться до покликань позивача як на підставу протиправності оскаржуваного припису, на той факт, що до АГК «Винниківський» та особисто до ОСОБА_1 не було скеровано письмових повідомлень про проведення перевірки.
Щодо вимог позивача в частині визнання протиправним та скасування Акта №332/19 від 21.05.2019 суд зазначає.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
За приписами пункту 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень законодавства, не є рішенням суб`єкт владних повноважень, який безпосередньо породжує правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і носить обов`язковий характер. Натомість акт перевірки є тільки службовим документом, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства та його дотримання. Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані у акті факти можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Тобто, акт є лише носієм доказової інформації.
Водночас, обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Враховуючи викладене, суд вважає, що підстави для скасування акта перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відсутні, оскільки такий не породжує будь-яких правових наслідків для позивача та не є індивідуальним актом в розумінні КАС України.
Схожі висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.04.2019 по справі № 806/2143/18.
Стосовно порушень виявлених під час перевірки, що стали підставою для винесення Припису, суд вважає за доцільно звернути увагу на наступне.
Відповідно до Додатку 8.1.(обов`язкового) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» відстань, по горизонталі (у світлі) від підземних мереж самопливної каналізації (самопливної і дощової) до фундаментів будинків і споруд повинна становити 3 м.
З Повідомлення голови АГК «Винниківський» Габи М.П. про проведення позапланової перевірки вбачається, що зокрема порушення вищевказаних норм унеможливлює доступ до колектора. Жодних доказів на спростування вказаного порушення позивачем суду не надано.
При цьому суд зазначає наступне.
Згідно ч. 1, ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за тішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно, ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
З огляду на викладене, суд вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що спорудження гаражу відповідно Постанови КМУ «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» не потребує документів ДАБІ на його будівництво, позаяк Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» чітко регламентовано, що виконанню будівельних робіт незалежно від їх віднесення до вищевказаного Переліку, передує подання замовником повідомлення про початок їх виконання.
Проте, сторонами жодних документів на здійснення перебудови гаражного боксу №82 який знаходиться на території АГК «Винниківський» та доказів додержання наведених вище вимог не надано.
Щодо тверджень ОСОБА_1 з посиланням на Статут АГК про те, гаражний бокс збудований без порушень ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки був прийнятий в експлуатацію АГК «Винниківський» та його членами, то Статутом чітко не встановлено порядок прийняття у експлуатацію гаражних боксів. При цьому протоколи загальних зборів членів кооперативу у матеріалах справи відсутні.
Крім того, з письмових пояснень голови АГК « Винниківський» ОСОБА_2 , та двох членів кооперативу, наявних в матеріалах справи вбачається, що металевий гараж був демонтований ОСОБА_1 у 2008 році і на його місці збудований гараж із піноблоків на фундаменті. Дані обставини спростовують посилання позивача на його передбачені Статутом обов`язки утримувати гаражний бокс у належному стані, а у випадку необхідності проводити його поточний та капітальний ремонт. Оскільки, з наведених пояснень та фотодоказів наявних в матеріалах справи вбачається, що ОСОБА_1 було здійснено не ремонт, а фактично будівництво нового гаражного боксу. При цьому суд звертає увагу на той факт що Статут у діючій (новій) редакції був звтверджений загальними зборами членів АГК «Винниківський» у 2016 році, тобто уже після здійснення ОСОБА_1 реконструкції з порушеннями.
Суд зазначає, що гаражний бокс одне з приміщень, яке знаходиться в комплексі гаражів, об`єднаних одним дахом та розділених перегородками. Основною відмінністю бокса від окремого гаража є його знаходження на балансі гаражного кооперативу. Отже, на переконання суду, член гаражного кооперативу неодмінно повинен дотримуватися правил експлуатації переданого йому у користування об`єкта не порушуючи при цьому вимог чинного Законодавства.
При цьому суд вважає за доцільно звернути увагу на те, що ОСОБА_1 було сплачено штраф накладений на нього Постановою №46/1л/19-фіпс від 04.06.2019 (копія квитанції наявна в матеріалах справи) за порушення ч.1 ст. 96 КУпАП, що передбачає відповідальність за порушення законодавства під час планування і забудови територій. На думку суду, дана обставина підтверджує те, що ОСОБА_1 визнає факт виявлених під час проведення перевірки порушень.
Згідно положень ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Суд зобов`язаний перевірити дотримання вказаних критеріїв суб`єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення, вчиненні дій чи допущенні бездіяльності.
Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленим статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Сторонами, суду не наведено інших доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
На підставі викладеного, зважаючи на всі наведені обставини в їх сукупності та з урахуванням того, що позивачем не доведено правомірність пред`явленого позову, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Відповідно статті 139 КАС України, судові витрати відшкодуванню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 132, 241-248, 256, 294, 295 КАС України, суд,
У задоволенні адміністративного позову відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 27.02.2020.

Суддя В.М. Сакалош