Справа № 160/9344/19
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2020 року Справа № 160/9344/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дніпропак" про застосування заходів реагування, -
26.09.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, в якій позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145 Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак», до повного усунення порушень; встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145 Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак», до повного усунення порушень.
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що відповідачем допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки від 05.06.2019 року № 46. Оскільки, такі порушення повністю позивачем не усунуті подальша експлуатація будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145 створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідачем надано відзив на позов, у якому він просить відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що більшість порушень, які були виявлені під час перевірки усунуті, що підтверджується актом від 24.02.2020 року № 367. Для усунення порушень, які відповідач не встиг виправити, вживаються відповідні заходи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Позивач про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надав клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи, у відзиві на позов просив суд розглядати справу у порядку письмового провадження.
Відповідно до вимог статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи, що перешкоди для розгляду справи, передбаченні статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги адміністративного позову і заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив та зазначає наступне.
Так, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 01.07.2019 року по 05.07.2019 року на підставі наказу від 05.07.2019 року № 46 та посвідчення на проведення перевірки від 01.07.2019 року № 86 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено планову перевірку будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145, де здійснює діяльність Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак», щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
За результатами зазначеної перевірки складено акт від 05.07.2019 року № 46, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, а саме:
- керівник до початку виконання своїх обов`язків не пройшов навчання з питань пожежної безпеки, що є порушенням п. 16 розділу ІІ ППБУ;
- Інструктажі з працівниками з питань пожежної безпеки не проводяться під розпис у спеціальних журналах реєстрації інструктажів, що є порушенням п. 15 розділу ІІ ППБУ;
- відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлено відповідний протипожежний режим на об`єкті, що є порушенням п. 3 розділу ІІ ППБУ;
- для кожного приміщення об`єкта не розроблено та не затверджено керівником об`єкта інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням п. 4 розділу ІІ ППБУ;
- приміщення не забезпечено знаками безпеки згідно ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист» , що є порушенням п. 8 розділу ІІ ППБУ;
- на виробництві застосовуються речовини з невизначеними показниками щодо пожежної небезпеки, що є порушенням п. 9 розділу ІІ ППБУ;
- прибудова - частина будинку, для розміщення адміністративних і побутових приміщень, відокремлювана від виробничих будинків і приміщень протипожежними перешкодами. Прибудови І і II ступенів вогнестійкості слід відокремлювати від виробничих будинків І і II ступенів вогнестійкості протипожежними перегородками 1-го типу. Заповнення прорізів в протипожежних перегородках повинно заповнюватися протипожежними дверима, вікнами з нормованим класом вогнестійкості ЕІ. В даному випадку ЕІ 30 Дана вимога не виконується на об`єкті, що є порушенням розділу ІІ п. 2.3 ДБН В.2.2-28:2010 п. 3.5, п.7.9; ДБН В.1.1-7:2016 п. 6.1, п. 6.2, п. 6.4, табл.. 2,3, п. 6.17;
- допущено горюче облицювання підлоги на шляху евакуації коридору, що є порушенням ППБУ розділу ІІІ п. 2.23, розділу ІІ п. 22, ДБН В.1.1-7:2016 п. 7.3.3;
- не надано акти схованих електромонтажних робіт, що є порушенням ППБУ розділу ІVп. 1.12;
- приміщення будівлі не забезпечено внутрішнім протипожежним водопроводом (категорії В об`ємом від 0,5тис. м. куб.), що є порушенням ППБУ розділу ІІ п. 22, ДБН В.2.5-64:2012 п. 8.1, табл. 4;
- об`єкт не забезпечено нормованою кількістю води, для зовнішнього пожежогасіння, ППБУ розділу ІІ п. 22, ДБН В. 2.5-74:2013 п.6.2.1, табл. 5;
- для приміщень виробничого призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1.-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», що є порушенням ППБУ розділу ІІІ п.2.9;
- клас вогнестійкості будівельних конструкцій (елементів) внутрішніх евакуаційних сходових клітин, що ведуть з адміністративно-побутових приміщень розташованих на другому поверсі, а також несучі будівельні конструкції (колони, балки, ферми) не відповідають протипожежним вимогам будівельних норм, що є порушенням ППБУ розділу ІІ п. 22, ДБН В.1.1-7:2016 п. 5.3, табл. 1;
- не проведено замір опору ізоляції і перевірка на спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що є порушенням ППБУ розділу ІV п. 1.20;
- будівля незабезпечена інженерним обладнанням (блискавкозахистом) у відповідності до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», що є порушенням ППБУ розділу ІV, 1.21, розділу V, п. 1.4, ДБН В.2.5.-56:2014 п. 6.1, Ж 2.4 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 п. 4.3, Додаток А;
- лінію підключення кондиціонера не забезпечено пристроєм електричного захисту незалежно від захисту на загальній лінії, що є порушенням ППБУ розділу ІІ п. 22 розділу ІV п. 2 пп. 2.26;
- електророзетки встановлено на горючу основу без підкладання під них шару суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м., що є порушенням ППБУ розділу ІV п. 1.17;
- приміщення недозабезпечені нормованою кількістю первинних засобів пожежогасіння, що є порушенням розділу V п. 3.6 ППБУ Наказ МВС України № 25 від 15.01.202018 року;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не створений наказ про призначення особи відповідальної за експлуатацію установки; оперативного (чергового) персоналу для контролю за працездатним станом установки, що є порушенням ППБУ розділу V п. 1.4 ДБН В.2.5.-56:2014 п.6.3 дод. Ж;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не ведеться журнал обліку санкціонованих та не санкціонованих спрацювань (відмов, несправностей) системи протипожежного захисту встановленого зразка (форма Ж.3), що є порушенням ППБУ розділу V п.1.4 ДБН В.2.5-56:2014, п.6.3. дод. Ж;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: на об`єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів (димових, теплових, ручних, тощо) який повинен становити не менше 10% від загальної кількості їх в системі протипожежного захисту змонтованої на об`єкті, що є порушенням ППБУ розділу V п. 1.4 ДБН В.2.5-56:2014 п. 7.2.22;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: відсутній регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово-попереджувальних робіт на кожний вид систем протипожежного захисту згідно затверджених план-графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж.4), що є порушенням ППБУ розділу V п.1.4 ДБН В.2.5.-56:2014 дод. Ж, п. 6.5.;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не опломбовані ручні пожежні сповіщувачі, що є порушенням ППБУ розділу V п.1.4. ДБН В.2.5-56:2014 Ж.6.9;
- пожежні сповіщувачі системи пожежної сигналізації встановлено на конструкції, що виконі з горючих матеріалів, що є порушенням ППБУ розділу V п.1.4, ДБН В.2.5.-56:2014 п. 7.2.26;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не проведено перевірку системи протипожежного захисту на відповідність її та її складових компонентів технічним умовам виробників і чинним нормативним документам та не складено за результатами технічного обстеження акт форма Ж. 5, ППБУ розділу V п.1.4, ДБН В.2.5-56:2014 Ж.6.4;
- не забезпечено працівників об`єкта засобами індивідуального захисту. Обсяги забезпечення засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, визначаються суб`єктом господарювання за погодженням з територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, що є порушенням КЦЗУ ст. 20, ПКСУ 1200 п. 6;
- у суб`єкта господарювання з чисельністю працюючих до 200 осіб не призначено особу з питань цивільного захисту за рахунок штатної чисельності суб`єкта господарювання, що є порушенням КЦЗУ ст. 20;
- не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, що є порушенням пункту 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ;
- не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії, що є порушенням КЦЗУ п. 3 ч. 1 ст. 20;
- не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту, що є порушенням КЦЗУ п. 11 ч. 1 ст. 20, п. 5, 6 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях;
- не розроблено та не затверджено інструкцію, щодо дій персоналу у разі загрози або виникнення надзвичайної ситуації, що є порушенням КЦЗУ ст. 130;
- не створено на об`єкті матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що є порушенням КЦЗУ ст. 20;
- не розроблено схему оповіщення керівного складу на випадок надзвичайної ситуації, що є порушенням п. 4 глави2 розділу V ПТБ;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, що є порушенням «Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів», затверджене наказом МНС від 18.12.2000 року № 338 п. 7; «Методика ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів», яка затверджена наказом МНС України від 23.02.2006 року № 98.
Примірник акта перевірки був отриманий директором Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак», про що свідчить його особистий підпис. Зауваження або заперечення до акту перевірки з його боку відсутні.
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Як вбачається з наданих позивачем доказів та письмових пояснень від 26.02.2020 року, відповідачем було усунено частину порушень зазначених в акті перевірки від 05.07.2019 року № 46.
Вказане підтверджується актом від 24.02.2020 року № 367 позапланової перевірки будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145, де здійснює діяльність Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак», щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
У вказаному акті зазначено, що станом на 24.02.2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак» не усунені такі порушення:
- прибудова - частина будинку, для розміщення адміністративних і побутових
приміщень, відокремлювана від виробничих будинків і приміщень протипожежними перешкодами. Прибудови І і II ступенів вогнестійкості слід відокремлювати від виробничих будинків І і II ступенів вогнестійкості протипожежними перегородками 1-го типу. Заповнення прорізів в протипожежних перегородках повинно заповнюватися протипожежними дверима, вікнами з нормованим класом вогнестійкості ЕІ. В даному випадку ЕІ 30 Дана вимога не виконується на об`єкті, що є порушенням розділу ІІ п. 2.3 ДБН В.2.2-28:2010 п. 3.5, п.7.9; ДБН В.1.1-7:2016 п. 6.1, п. 6.2, п. 6.4, табл.. 2,3, п. 6.17;
- не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, що є порушенням пункту 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, що є порушенням «Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів», затверджене наказом МНС від 18.12.2000 року № 338 п. 7; «Методика ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів», яка затверджена наказом МНС України від 23.02.2006 року № 98.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем усунута більша частина порушень, які стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до суду, зокрема, усі порушення системи протипожежного захисту.
Щодо порушення, яке полягає в непроходженні навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки в акті перевірки встановлено, що подано заявку на навчання.
Відповідачем разом з відзивом на позов надано лист від 22.11.2019 року адресований начальнику НМУЦЗ та БЖД Дніпропетровської області, у якому Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак» просить включити до плану навчань на Дніпровських територіальних курсах цивільного захисту і безпеки життя по 1-й категорії в 2020 році.
Щодо порушення, яке полягає в незабезпеченні відокремлення прибудови від виробничих будинків і приміщень протипожежними перешкодами суд зазначає наступне.
Так, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, як на підставу порушення правил пожежної безпеки, посилається на порушення ДБН В.2.2-28:2010 та ДБН В.1.1-7:2016.
В свою чергу згідно комплексного висновку від 10.12.2007 року № 148-2345 по робочому проекту «Реконструкція цеху з виробництва полиетиленової плівки та пакетів» м. Дніпропетровськ, вул. Берегова 145 визнано проект таким що підлягає затвердженню. Зокрема, в комплексному висновку мається посилання на наявність позитивного висновку ГУ МНС України в Дніпропетровській області від 03.03.2007 року № 116. Рішенням Дніпропетровської міської ради від 08.06.2011 року № 819 надано дозвіл ОСОБА_1 на проведення реконструкції складу під будівлю з виробництва поліетиленової плівки по АДРЕСА_1 .
Державні будівельні норми В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення» затвердженні наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 30.12.2010 р. № 570 та чинні з 01.10.2011 року.
Державні будівельні норми В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» затвердженні наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 року № 287 та чинні з 01.06.2017 року.
З урахуванням досліджених судом документів, суд вважає обґрунтованим твердження відповідача про те, що будівля не відповідає вказаним нормам, оскільки на час розроблення проекту реконструкції зазначені норми не були чинні. Внесення відповідних змін не може бути проведено без проведення ремонтних робіт, які неможливо провести у стислий строк.
Відповідно до пункту 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
За наведених обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосовування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Берегова, 145, оскільки такий захід реагування не буде пропорційним порушенням, які залишились неусуненими.
Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак» про застосування заходів реагування.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Дніпропак» про застосування заходів реагування відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 26 лютого 2020 року.

Суддя С.І. Озерянська