Справа № 486/1671/19
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2020-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2020 р.м.ОдесаСправа № 486/1671/19
Головуючий в 1 інстанції: Далматова Г.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі ДАБІ) про скасування постанови про адміністративне правопорушення від 13 вересня 2019 року №61.

В обґрунтування позову було зазначено, що саму справу про адміністративне правопорушення розглянуто у її відсутність, хоча на час проведення перевірки 21 серпня 2019 року вона повідомила інспектора що вагітна та найближчим часом буде перебувати в лікарні, а адміністративне стягнення накладено без врахування особи порушника. Також позивачка зазначала, що будівельні роботи, зазначені в акті перевірки, на підставі якого в подальшому було винесено оскаржувану постанову, підпадають під перелік робіт, наведених у Постанові Кабінету Міністрів України № 406 "Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію".

Рішенням Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ДАБІ подало апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі направлення №291 для проведення позапланового заходу від 16 серпня 2019 року було здійснено позапланову перевірку на об`єкті Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, на підставі наказу Держархбудінспекції від 08 вересня 2015 року №976 та листа Комунального підприємства Житлово-експлуатаційне об`єднання від 16 серпня 2019 року №3991-20-19.

За результатами перевірки 28 серпня 2019 року складено акт №291, згідно якого встановлено, що в квартирі АДРЕСА_2 , здійснюються будівельні роботи по її реконструкції, а саме: дверний отвір до 1-ої кімнати площею 13,0 кв.м у капітальній стіні розширено на 21 см з лівої сторони по всій висоті; дверний отвір до 2-ої кімнати площею 13,3 кв.м у перегородці розширено на 21 см з правої сторони; дверний отвір до 3-ої кімнати площею 16,8 кв.м у капітальній стіні розширено на 28 см з правої сторони по всій висоті; частково зруйнована підвіконна стіна у 2-ій кімнаті площею 13,3 кв.м; демонтовано вікно, двері та частину підвіконної стіни між 2-ою кімнатою та лоджією; демонтовано екран лоджії; демонтовано перегородку між санвузлом та ванною кімнатою, збільшено площу вказаного приміщення шляхом розширення. Документи, що дають право виконувати зазначені будівельні роботи на даному об`єкті не надано та ДАБІ не реєструвались. Проектна документація на будівництво об`єкта, затверджена належним чином, під час перевірки надана не була, ОСОБА_1 до Управління з метою набуття права власності на виконання вищезазначених будівельних робіт не зверталась, повідомлення про початок виконання зазначених будівельних робіт, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками CCI, ОСОБА_1 не подавала.

На підставі даного акту, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ Кузьменко А.А. було складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено припис №73 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути порушення містобудівного законодавства шляхом оформлення дозвільних документів на об`єкт Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 в термін до 28 жовтня 2019 року.

13 вересня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ Заграєнко Н.В. було винесено постанову №61 по справі про адміністративне правопорушення, в якій зазначено, що ОСОБА_1 розпочато виконання будівельних робіт без дозвільних документів, що надають право виконувати такі роботи, та без затвердженої проектної документації, чим порушено ст.34 та 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; ст.ст.7, 9, 28 Закону України "Про архітектурну діяльність", відповідальність за встановлені порушення передбачена ч.5 ст.96 КУпАП.

Винесення вказаної постанови та притягнення ОСОБА_1 до відповідальності і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що перед початком робіт з реконструкції квартири позивачка повинна була подати до ДАБІ повідомлення про початок даних робіт, однак не зробила цього. Суд також зазначив, що під час перевірки ДАБІ встановлено факт порушення ОСОБА_1 вимог законодавства під час виконання робіт з реконструкції квартири, проте фактично постановою особу притягнуто до адміністративної відповідальності за інші дії, що не містять складу адміністративного правопорушення, визначеного ч.5 ст.96 КУпАП. Також, в судовому засіданні встановлено, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовими особами були порушені вимоги КУпАП, а тому постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, є незаконною.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції вірними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів справи, а саме прохальної частини апеляційної скарги вбачається, що рішення суду першої інстанції оскаржується відповідачем лише в частині мотивів, що слугували підставою для задоволення позову, а тому з врахуванням наведеного, колегія суддів переглядає рішення суду першої інстанції лише в цій частині.

Так, приймаючи спірну постанову відповідач у резолютивній частині постанови посилався на порушення позивачкою ч.5 ст.96 КУпАП, якою передбачено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Разом з тим, в мотивувальній частині спірної постанови відповідача та протоколі від 28 серпня 2019 року ним було зазначено, що позивачкою розпочато виконання будівельних робіт без дозвільних документів, що надають право виконувати такі роботи та без затвердженої проектної документації, що є іншим складом адміністративного правопорушення, ніж той який кваліфіковано відповідачем по відношенню до позивачки та про що вірно зазначено судом першої інстанції.

Стосовно сповіщення позивачки про розгляд справи щодо притягнення її до адміністративної відповідальності колегія суддів зазначає таке.

Постановою КМУ від 06 квітня 1995 року №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі Порядок), яким визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.3 Порядку у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

В обґрунтування власної правової позиції відповідачем зазначено про направлення позивачці всіх належних матеріалів (акт перевірки, протокол, припис).

Разом з тим, матеріали справи містять роздруківку відстеження поштового відправлення (№258) з відміткою «вручення припису №73» (а.с.53), що, на думку колегії суддів, не підтверджує факту надсилання позивачці протоколу та, відповідно, повідомлення позивачки про дату, час та місце розгляду її справи, оскільки лише в протоколі зазначається вказана інформація.

Також, слід зазначити, що надані відповідачем відомості щодо відправлення позивачці матеріалів не містять детального опису поштового відправлення, а жодних інших належних та достатніх відомостей на відповідний запит суду апеляційної інстанції відповідачем надано не було.

Відповідно до п.16 18 Порядку справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Згідно до п.п.3 п.20 Порядку посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Отже, враховуючи все вищезазначене у сукупності та з огляду на відсутність належних та достатніх доказів сповіщення позивача про дату, час та місце розгляду її справи, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав у відповідача здійснювати розгляд справи про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності у її відсутність, що свідчить про необґрунтованість спірної постанови ДАБІ.

Також, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з приводу того, що припис №73 від 28 серпня 2019 року, акт перевірки №291 та протокол про адміністративне правопорушення від 28 серпня 2019 року складені повністю, в тому числі і відмітка про відмову від підпису, комп`ютерним друкованим способом, а тому вони не могли бути складені безпосередньо на місці перевірки.

Наведені обставини свідчить про порушення відповідачем прав позивачки, як особи, яка притягається до відповідальності, оскільки у вказаних документах зазначаються, зокрема, місце, час вчинення, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення. Водночас, не надання позивачці акту, протоколу про адміністративне правопорушення позбавило її можливості здійснити правовий аналіз та підготуватись до розгляду справи щодо притягнення її до адміністративної відповідальності.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а спірна постанова ДАБІ - скасуванню.

Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішенні, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку щодо спірних правовідносин.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення, а рішення Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Федусик А.Г.
Судді Бойко А.В. Шевчук О.А.