Справа № 160/12890/19
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 лютого 2020 року Справа №160/12890/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у справі за позовною заявою приватного підприємства "Сунатко" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

20 грудня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ПП "Сунатко", в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН2869/1860/АВ/ТД-ФС/573 від 25.11.2019 року, винесену Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, якою на ПП "Сунатко" накладено штраф у розмірі 250 380, 00 грн.

В мотивування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, мав певні повноваження щодо проведення інспекційного відвідування. Однак під час проведення інспекційного відвідування, оформлення результатів такого відвідування допущено порушення, які підтверджують протиправність результатів інспекційного відвідування та протиправність постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН2869/1860/АВ/ТД-ФС/573. Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Відповідно до направлення на проведення інспекційного відвідування № 378-н від 08.10.2019 року інспекційне відвідування ПП "Сунатко" було призначено на підставі інформації, наданої листом Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 28.08.2019 року № 17516/05-05/26 щодо фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року. Однак, зазначена підстава відсутня у переліку виключних підстав для здійснення позапланового заходу, наведеного у ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Крім того, представник позивача звернувся з адвокатським запитом № 20/11/2-19СУ від 21.11.2019 року до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області щодо надання інформації про наявність даних пенсійного органу щодо допущення до роботи працівників ПП "Сунатко" без укладання з підприємством трудового договору, а також даних про щодо порушення ПП "Сунатко" законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування. ГУ ПФУ в Дніпропетровській області листом № 24242/05-06/26 від 07.11.2019 року повідомило, про те, що зазначені питання не відносяться до компетенції пенсійного органу і також не зазначило жодної інформації щодо порушення позивачем трудового законодавства. Таким чином, позивач вважає, що відповідачем безпідставно та протиправно призначено та проведено інспекційне відвідування. Також позивач стверджує, що згідно Акту інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю № ДН2869/1860/АВ від 25.10.2019 року орган Пенсійного фонду України не звертався до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з інформацією про наявність на ПП "Сунатко" працівників щодо яких відсутні повідомлення про прийняття на роботу. Таким чином, порушення виявлені під час проведення інспекційного відвідування згідно ч. 3 ст. 24 КЗпП України, постанови Кабінету Міністрів України № 413 від 17.06.2015 року не можуть бути взяті до уваги органом Держпраці під час винесення припису про усунення виявлених порушень. Акт та припис складені одночасно в останній день інспекційного відвідування, однак не були надані для ознайомлення, підписання директору ПП "Сунатко", який перебував на робочому місці. Всупереч п. 24, п. 27 Порядку інспектором Бабкіною В.І. було винесено припис одночасно з актом, що тим самим позбавило права позивача надати зауваження до акту до винесення припису. Дії позивача щодо укладення цивільно-правових договорів не можна розцінити, як фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору, що свідчить про відсутність в діях останнього знак порушення ч. 1 ст. 21 та ч. 3 ст. 24 КЗпП України. Відтак, спірна постанова про накладення штрафу є протиправною та підлягає скасуванню.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2019 року зазначена вище справа розподілена та 21.12.2019 року передана судді Пруднику С.В.

23.12.2019 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ПП "Сунатко" надійшла заява про забезпечення позову, за результатами розгляду якої, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 року відмовлено повнстю.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.12.2019 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

У встановлений ухвалою суду від 24.12.2019 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.

У період з 10.01.2020 року по 24.01.2020 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній відпустці, а в період з 27.01.2020 року по 31.01.2020 року перебував на лікарняному.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.02.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.

21.02.2020 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній відпустці.

24.02.2020 року ухвалами Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання представника клопотання представника ПП "Сунатко" - адвоката Захарчук К.О. про витребування доказів задоволено. Витребувано від ГУ Держпраці у Дніпропетровській області та зобов`язано подати до суду у строк до 10 березня 2020 року: обґрунтований розрахунок штрафу у розмірі 250380 грн., який накладено ГУ Держпраці у Дніпропетровській області на ПП «Сунатко» на підставі постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН2869/1860/АВ/ТД-ФС/573 від 25.11.2019 року; засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію листа ГУ ПФУ в Дніпропетровській області від 28.08.2019 року № 17516/05-05/26 який слугував підставою для проведення позапланового заходу у формі інспекційного відвідування у ПП «Сунатко». У задоволенні клопотання представника ПП "Сунатко" - адвоката Захарчук К.О. про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

24.02.2020 року від ГУ Держпраці у Дніпропетровській області до канцелярії суду подано клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін із посиланням на приписи ч. 5 ст. 262 КАС України.

Вказане клопотання не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Приписами частини першої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно частини 4 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Відповідно до положень частини другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 4 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про, зокрема, залишення заяви відповідача без задоволення.

Відповідно до вимог пункту другого частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Аналіз вищевикладених норм показує, що Кодексу адміністративного судочинства України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених Кодексу адміністративного судочинства України обмежень.

Тож предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Також, подане позивачем клопотання про розгляд справи в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін не містить обґрунтувань щодо необхідності проведення судового засідання, лише вказівку на обов`язки суду під час розгляду справи.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частиною дев`ятою статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

З наведеного слідує, що пояснення сторін, надані в ході судових засідань не є доказами в розумінні приписів статті 72 КАС України, в той час як судом рішення приймається на підставі тих доказів, з якими ознайомлені усі учасники справи та відносно яких, у разі сумнівів в їх достовірності, необхідності уточнення будь-яких даних, сторони мають право подати письмові заяви по суті справи.

До того ж, як заначено Верховним судом в ухвалі суду від 15.10.2019 року у справі 826/2060/16, за правилами частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Отже, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом, якщо є необхідність заслухати такі пояснення.

Відтак, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання клопотання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник