Справа № 340/468/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

27 лютого 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/468/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, вул. Соборна7а, м. Кропивницький,25009

про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

1)поновити строк звернення до суду;

2) визнати розпорядження Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області від 25.02.2018 року за №115509 щодо відмови йому в призначені пенсії за віком на пільгових умовах протиправним;

3) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області призначити йому пенсію за віком на пільгових умовах з лютого 2018 року.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 14.02.2020 року була залишена без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Враховуючи, що позивач дізнався про порушення своїх прав 03.03.2018 року, як сам зазначає в позовній заяві, однак до суду звернувся лише 12.02.2020 року (згідно відбитку поштового штемпелю на конверті ), що свідчить про пропуск строку звернення до суду, встановленого законодавцем.

26.02.2020 року на адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку, в якій позивач обґрунтовуючи поважність причини пропуску звернення до суду - відсутністю засобів до існування. Також позивачем вказується на те, що уточнюючі довідки щодо його стажу роботи не враховані Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, оскільки вони видані владою тимчасово окупованої території Луганської області.

Також позивачем зазначено про неправомірність застосування до зазначених правовідносин 6 місячного строку звернення, посилаючись на постанову Верховного суду від 19.03.2019 року (справа№К/9901/66396/18), в якій зазначено, що у триваючих правовідносинах суб`єкт владних повноважень протягом певного проміжку часу ухиляється від виконання своїх обов`язків (триваюча протиправна бездіяльність) або допускає протиправну поведінку (триваюча протиправна діяльність) по відношенню до фізичної або юридичної особи. Прикладом таких правовідносин є правовідносини, що виникають у сфері реалізації прав громадян на соціальний захист.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Так, позивач обґрунтовуючи поважність пропущення строку звернення, посилається на правову позицію, викладену у постанові Верховного суду від 19.03.2019 р. (справа №806/1952/19, адміністративне провадження - №К/9901/66396/18).

Слід зазначити, що посилання позивача на постанову Верховного Суду, наведену ним у позовній заяві, є помилковими, оскільки вона прийнята за інших фактичних обставин справи.

Так, частиною 2 статті 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" передбачено, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Отже вказана норма не встановлює строки звернення до суду з позовом про оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, а визначає норми матеріального права, які регулюють виплату за минулий час уже нарахованих, однак не виплачених з вини територіальних органів Пенсійного фонду України сум пенсій.

Натомість у спірних правовідносинах розмір пенсії позивача не був переглянутий пенсійним органом, оскільки ним не приймалося рішення про призначення йому пенсії.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням, а її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Безпідставне поновлення строку є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Необхідно зазначити, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду також не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справи Стаббігс та інші проти Великобританії рішення від 21.02.1986 справа, "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980 року, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.1975 року).

На думку Європейського суду з прав людини у справі "Мельник проти України" (2006) необхідно досліджувати, чи можна вважати перебіг строку прогнозованим з точки зору заявника.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску звернення до суду, наведених позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, поданого на виконання ухвали про залишення позову без руху, у зв`язку з чим у задоволенні цього клопотання необхідно відмовити.

Згідно ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Отже, за сукупністю наведених обставин, враховуючи, що адміністративний позов поданий після закінчення строків, установлених законом, а тому останній підлягає поверненню позивачеві.

Крім того, вважаю за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі наведеного та керуючись ст.169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.8 ст.169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ст. 295-297 КАС України, з урахуванням п. 15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко