Справа № 240/10239/19
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2020-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/10239/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова Оксана Гнатівна

Суддя-доповідач - Совгира Д. І.

25 лютого 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Франовської К.С. Кузьменко Л.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Горкуши М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року (повний текст якої складено в м. Житомирі) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання неправомірним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

В судовому засіданні позивачка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги відповідача та просила суд залишити її без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року - без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 14 березня 2017 року призначена на посаду начальника відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, за результатами конкурсу (наказ №224-к від 13.03.2017).

12 серпня 2019 року в.о. начальника Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області доповідною запискою повідомив в.о. начальника ГУ Держгеокадастру у Житомирській області Козакова С.В. про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно начальника відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління ОСОБА_1 .

Підставою такого подання слугували обставини розгляду Корольовським райсудом м. Житомира справи №295/16957/18 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області про відшкодування моральної шкоди 50000 грн. завданої протиправною бездіяльністю Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. В описовій частині рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 12 червня 2019 року зазначено, що відповідач - Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області в судове засідання явку представника не забезпечив, хоча про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 13 серпня 2019 року №531-к відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , начальника відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (а.с.14).

За результатами розгляду матеріалів та з`ясування всіх обставин дисциплінарна комісія Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області вирішила за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених п.5.4 Положення, керуючись вимогами статей 64-67, ч.10 статті 69 Закону України "Про державну службу", рекомендувати в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Козакову С.В. притягнути начальника відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани на підставі п.5ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу".

Наказом Держгеокадастру № 577-к від 21.08.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності до ОСОБА_1 » оголошено догану начальнику відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області ОСОБА_1 (а.с.49).

Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості винесення Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області наказу про застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, а також правовий статус державного службовця визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Згідно із ст. 61 Закону № 889-VІІІ службова дисципліна державних службовців забезпечується, зокрема, шляхом дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.

Стаття 38 Закону № 889-VIII вказує на те, що поняття проходження державної служби охоплює прийняття на державну службу, просування по службі державних службовців, вирішення інших питань, пов`язаних із службою, зокрема і питань притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців, регламентованих розділом VIII цього Закону.

Частиною 1 ст. 64 Закону № 889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарним проступком згідно з п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Пункти 3 та 4 ч. 2 ст. 66 Закону № 889-VIII вказують, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. 4, п. 5, п. 12 та п. 15 ч. 2 ст. 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. А у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. 2 та п. 8 ч. 2 ст. 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених п. 4 та п. 5 ч. 2 ст. 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Статтею 69 Закону № 889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно із ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Стаття 74 Закону № 889-VIII передбачає, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до ст. 75 Закону № 889-VІІІ, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Статтею 77 Закону № 889-VIII зазначено що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Зі змісту зазначених правових норм встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Так, наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 21.08.2019 року № 577-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » оголошено догану начальнику відділу представництва в судах та інших органах Юридичного управління Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Самчик А.С.

Суд наголошує, що в самому наказі не зазначено у чому полягає неналежне виконання посадових обов`язків, за що оголошено догану позивачу.

Суд вказує, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм, на які посилається відповідач при обранні виду дисциплінарного стягнення, не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку не може вважатися належною юридичною кваліфікацією.

Наказ, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту наказу.

Також суд звертає увагу на те, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Притягненню до дисциплінарної відповідальності повинен передувати певний проступок, який з урахуванням ступеня тяжкості та всіх обставин має своїм наслідком певний вид дисциплінарного стягнення, але в будь-якому разі проступок повинен бути вчинений саме особою яка притягається до дисциплінарної відповідальності.

Ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Однак, як встановлено судом, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення дисципліни скоїла позивач та чи дійсно таке порушення з її боку мало місце. Наказ від 21.08.2019 № 577-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " не містить детального опису вчиненого порушення, не зазначено в чому виразилося неналежне виконання службових обов`язків позивачем, не визначено вину працівника та негативних наслідків такого проступку для роботодавця.

Судом встановлено, що дисциплінарною комісією, без врахуванням вимог ст. 74 Закону України № 889-VІІІ, якими чітко передбачено, що під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби, запропоновано керівникові розглянути питання про застосування щодо позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Не взято дисциплінарною комісією до уваги пояснення позивача, що стосувались інформації відносно того, що 11.06.2019 до Корольовського райсуду м. Житомира подано клопотання про перенесення слухання справи № 295/16957/18 на інший день із зазначенням поважності причин та неможливості забезпечення явки представника, яке усно погоджено з в.о. начальником Головного управління Козаковим С.В. Також, не взято до уваги інформацію про зайнятість працівників відділу 12.06.2019, а саме: ОСОБА_1 забезпечувала участь в справі № 240/4790/18, яка розглядалась у м. Вінниця, ОСОБА_3 забезпечував участь у справі № 910/2349/19, яка розглядалась у м. Рівне, ОСОБА_4 забезпечувалась участь у справі № 0640/3942/18 в режимі відеоконференції з Сьомим апеляційним адміністративним судом, ОСОБА_5 , перебувала у щорічній відпустці. Інших спеціалістів, які могли б приймати участь в судових засіданнях, у відділі не було, що не заперечується відповідачем.

В судовому засіданні встановлено, що по всім справам ОСОБА_1 доповідала керівництву Головного управління С.Козакову, погоджувала дії щодо справ, всі відрядження погоджувались та підписувались керівництвом відповідача.

В судовому засіданні був допитаний в якості свідка ОСОБА_6 - в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, який підтвердив, що ОСОБА_1 доповідала йому про нестачу спеціалістів у відділі для забезпечити явки по всіх судових справах на 12.08.2019, з ним погоджувалось питання в які судові засідання будуть направлені працівники юрвідділу. Зазначив, що по справі №295/16957/18 йому не доповіли всю інформацію.

Щодо акту про порушення визначеного терміну надання пояснень в рамках дисциплінарного провадження державним службовцем ОСОБА_7 , то складання такого акту суперечить вимогам ч.3 ст. 75 Закону №889 (а.с.82). Крім того, згідно окремого доручення першого заступника начальника В.Головакової про відібрання пояснень від 14.08.2019, строк надання таких пояснень не встановлений (а.с.56).

Відповідно до статті 76 Закону № 889 державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення. За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Судом встановлено, що 16.08.2019 року о 16:20 год. позивач, ознайомившись з дисциплінарною справою виявив, що справа не сформована, відсутні пояснення безпосереднього керівника, належним чином завірені копії документів та матеріалів, що підтверджують або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, відомості про причини та умови, що призвели до вчинення проступку, висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення, результати службового розслідування, що підтверджується заявою від 15.08.2019 №2274/3-19-0.62 (а.с.57).

Аналіз дисциплінарної справи зумовлює висновок, що при вирішенні питання про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарної відповідальності комісія лише констатувала факт «вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків». Всі обов`язкові елементи складу вчиненого позивачем дисциплінарного проступку встановлені та взяті до уваги не були.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією не доведено ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого державним службовцем ОСОБА_1 , що призвело до прийняття суб`єктом призначення необґрунтованого рішення про накладення на позивача дисциплінарної відповідальності, згідно з наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 21.08.2019 №577-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 серпня 2019 року (справа №1340/4847/18).

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 27 лютого 2020 року.

Головуючий Совгира Д. І.

Судді Франовська К.С. Кузьменко Л.В.