Справа № 520/8782/18
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"20" лютого 2020 р. № 520/8782/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Білової О.В.,

за участі секретаря судового засідання Ділбаряна А.А.,

за участі представника позивача - Острицького А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду заяву представника позивача Острицького А.О . про встановлення способу виконання рішення суду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (пл. Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

13.02.2020 від представника позивача Острицького А.О. надійшла заява про встановлення способу виконання рішення суду по справі № 520/8782/18, в якій він просить суд встановити спосіб виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2018 по справі №520/8782/18 шляхом зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити виплату пенсії ОСОБА_3 з урахуванням 100% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018, з 01.01.2018, виплату різниці пенсії, обчисленої за рішенням суду, за період з 01.01.2018 по 08.04.2019, без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно-правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат. Зазначена заява обґрунтована тим, що відповідачем нарахована, але не виплачена сума перерахунку, оскільки застосовано приписи постанови КМУ № 649 від 22.08.2018.

Представник відповідача надав заперечення на заяву, в якій просив відмовити в задоволенні заяви позивача, посилаючись на те, що відповідач діє в межах повноважень, на підставі та у спосіб, визначений чинним законодавством.

Представник позивача надав відповідь на заперечення, в якій не погодився з доводами заперечень на заяву, посилаючись на невідповідність позиції відповідача чинному законодавству, зокрема, протиправність Постанови КМУ № 649.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав подану заяву з підстав, викладених у цій заяві та відповіді на заперечення.

Представник відповідача - до суду не прибув, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду заяви, заяв та клопотань з приводу причин неявки суду не надав.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, виходить з такого.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2018 адміністративний позов ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (пл. Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_3 за рахунок виплати лише 50% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року, з 01.01.2018. Зобов`язано Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області виплатити ОСОБА_3 пенсію, з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018, з 01.01.2018. В частині позовних вимог про зобов`язання перерахувати пенсію позивачу та здійснити виплату пенсії однією сумою - відмовлено.

Судове рішення у справі №520/8782/18 набрало законної сили 04.02.2019.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Частиною 3 статті 378 КАС України передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Тобто, підставою для застосування приписів статті 378 КАС України при вирішенні заяв про відстрочення чи розстрочення, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення є встановлення обставин, які перешкоджають належним чином виконати рішення в адміністративній справі - ускладнюють таке виконання або роблять його неможливим. Також задоволення таких заяв можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Отже, наведена норма пов`язує можливість зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення у виняткових випадках за умови доведення заявником існування конкретних обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у певний строк.

Суд зазначає, що вищенаведені норми не дають чітких роз`яснень щодо цих підстав, підкреслюючи роль судового розсуду в оцінці заявлених обставин.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність виключних обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду боржником, доведення настання обставин, що не дозволяють виконати рішення суду протягом визначеного терміну. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

Згідно поданої заяви про встановлення порядку виконання судового рішення представник позивача зазначив, що станом на день звернення до суду з заявою нарахована відповідачем різниця у пенсії позивачу не виплачена через застосування відповідачем приписів постанови КМУ № 649.

Вказане обґрунтування не доводить існування обставин, які ускладнюють або роблять неможливим виконання судового рішення.

З огляду на викладене, суд вважає, що зазначені заявником обставини, які обумовили подання вказаної заяви, не є винятковими, які б вказували про ускладнення або неможливість виконання судового рішення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих та доведених підстав для застосування судом приписів ст. 378 КАС України та встановлення способу виконання рішення суду.

Також зі змісту поданої заяви представника позивача вбачається, що він просить суд встановити спосіб виконання рішення суду шляхом його негайного виконання. Однак порядок розгляду питання про звернення рішень суду до негайного виконання унормований приписами статті 371 КАС України, яка підлягає застосуванню до рішень суду, які не набрали законної сили, що слідує з ч.2 ст. 372 КАС України. Отже, застосування судом ч.2 ст. 371 КАС України в даному випадку не є обгрунтованим.

Крім того, суд зазначає, що встановлення судом способу виконання рішення суду, як того просить представник позивача, без застосування постанови КМ України № 649, за своїми правовими наслідками є однаковим з втратою чинності вказаною постановою, оскільки саме в такому випадку її норми не підлягають застосуванню. Однак механізм втрати чинності нормативно-правовими актами, виданими Кабінетом Міністрів України, є нормативно врегульованим та його процедура визначена ст.ст. 264-265 КАС України.

До компетенції адміністративних судів належить право визнавати нечинними нормативно-правові акти, зокрема, акти Кабінету Міністрів України, інших центральних органів виконавчої влади. При цьому встановлення на майбутнє порядку вчинення дій органу влади в частині незастосування певних нормативних приписів, чинних на час розгляду справи судом, не є обґрунтованим.

Судом з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що на момент розгляду поданої заяви про встановлення способу виконання рішення суду, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва по справі № 640/5248/19, в якій оскаржено постанову КМ України № 649, не набрало законної сили, оскільки судом апеляційної інстанції поновлено строк на його апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Тобто, у разі втрати чинності нормативно-правовим актом, такий нормативно правовий акт не підлягатиме застосуванню з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, вимога поданої заяви щодо зобов`язання відповідача виплатити різниці пенсії обчисленої за рішенням суду, за період з 01.01.2018 по 08.04.2019, без використання при такій виплаті постанови Кабінету Міністрів України № 649 від 22.08.2018, не може бути визнана належним способом виконання судового рішення.

Крім того, зазначення позивачем у поданій заяві невизначеного чітко кола нормативно-правових актів, які, на його думку, не мають бути застосовані Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області при виконанні рішення суду, також свідчить про необґрунтованість поданої заяви, оскільки фактично є неконкретизованою вимогою на майбутнє у правовідносинах, які не є спірними на час розгляду справи.

Отже, в задоволенні заяви позивача про встановлення способу виконання судового рішення належить відмовити в повному обсязі через необґрунтованість як підстав її подання, так і зазначених у ній способів виконання рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 241, 243, 248, 255, 295, 297, 378 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача позивача Острицького А.О. в інтересах ОСОБА_3 про встановлення способу виконання рішення суду - залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 25.02.2020.

Суддя Білова О.В.