Справа № 360/814/20
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2020-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2020 року СєвєродонецькСправа № 360/814/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Секірська А.Г., перевіривши матеріали позову Керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області до Рубіжанської міської ради Луганської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області, управління освіти Рубіжанської міської ради Луганської області, Рубіжанська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів № 10 Рубіжанської міської ради Луганської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

24.02.2020 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області до Рубіжанської міської ради Луганської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області, управління освіти Рубіжанської міської ради Луганської області, Рубіжанська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів № 10 Рубіжанської міської ради Луганської області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Рубіжанської міської ради Луганської області щодо невжиття заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу, що зафіксовані у акті №5 від 11.06.2019 позапланової перевірки, проведеної Рубіжанським відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області у Рубіжанській спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів №10 Рубіжанської міської ради Луганської області з 10.06.2019 по 11.06.2019, а саме: в порушення п.1.2 Правил пожежної безпеки в Україні не всі приміщення школи обладнані системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей); в порушення п. 2 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України працівників та учнів школи не забезпечено відповідними засобами захисту органів дихання;

- зобов`язати Рубіжанську міську раду Луганської області вжити в межах компетенції заходи, спрямовані на усунення порушень протипожежної безпеки, зафіксовані акті №5 від 11.06.2019 позапланової перевірки, проведеної Рубіжанським відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області у Рубіжанській спеціалізованій школі І-Ш ступенів №10 Рубіжанської міської ради Луганської області з 10.06.2019 по 11.06.2019, а саме: в порушення п.1.2 Правил пожежної безпеки в Україні не всі приміщення школи обладнані системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей); в порушення п. 2 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України працівників та учнів школи не забезпечено відповідними засобами захисту органів дихання.

Розглянувши матеріали позову, суд дійшов такого.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху для усунення недоліків з таких підстав.

Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки означенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього. Таке обґрунтування повинно основуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист якого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.

Відповідно до частини сьомої статті 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

За приписами частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Тобто, Конституція України визначає дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: доведення, що обставини звернення є виключним випадком і здійснення представництва в порядку, визначеному законом.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 169 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Таким чином, прокурор представляє інтереси держави у разі наявності порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) відсутність такого органу.

Частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За приписами частини четвертої статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частини шоста сьома статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Отже, з системного аналізу викладених норм слідує, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді, а саме: надано докази порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу, підстави для представництва прокурором інтересів держави повинні бути підтверджені судом.

Таким чином, прокурор набуває адміністративну правосуб`єктність лише у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва інтересів держави, при цьому наявність таких підстав може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень.

Підставою звернення керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області до суду стало, на його думку, спонукання суб`єктів владних повноважень до усунення порушень вимог пожежної безпеки у закладах освіти, оскільки відповідно до статей 67, 68 Кодексу цивільного захисту України до повноважень органів ДСНС належить право звернення до суду лише з позовом про зупинення діяльності закладу, яке призведе до порушення права учнів на здобуття освіти та жодним чином не стимулюватиме місцеві органи освіти до усунення виявлених порушень шляхом виділення відповідних коштів.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Положеннями ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 КАС України.

Аналіз частин третьої, четвертої статті 53 КАС України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в адміністративних судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Тобто, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або у разі відсутності такого органу. При цьому, як зазначено вище, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Разом з тим, суд наголошує, що однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі №826/13768/16.

В позовній заяві прокурором не обґрунтовано в чому саме полягає порушення інтересів держави в цьому конкретному випадку, оскільки фактично позов подано в інтересах Рубіжанської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 10 Рубіжанської міської ради.

Отже, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву з нормативним обґрунтуванням підстав звернення до суду та необхідності захисту інтересів держави та Рубіжанської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 10 саме прокурором.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пунктів 4 та 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Прокурор, серед іншого, просить суд визнати протиправною бездіяльність Рубіжанської міської ради Луганської області щодо невжиття заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу та зобов`язати відповідача вжити в межах компетенції заходи, спрямовані на усунення порушень протипожежної безпеки, зафіксовані акті №5 від 11.06.2019 позапланової перевірки, проведеної Рубіжанським відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області у Рубіжанській спеціалізованій школі І-Ш ступенів №10 Рубіжанської міської ради Луганської області з 10.06.2019 по 11.06.2019, а саме: в порушення п.1.2 Правил пожежної безпеки в Україні не всі приміщення школи обладнані системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей); в порушення п. 2 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України працівників та учнів школи не забезпечено відповідними засобами захисту органів дихання.

Проте у позовній заяві позивачем не доведено та не надано відповідних доказів, що відповідач не вживає заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу, та має місце саме протиправна бездіяльність відповідача.

Також прокурором не зазначено, вжиття яких саме заходів з метою усунення порушень протипожежної безпеки входить до компетенції відповідача. При цьому прокурором заявлено вимогу про зобов`язання Рубіжанської міської ради Луганської області вжити в межах компетенції заходи, спрямовані на усунення порушень протипожежної безпеки, зафіксовані в акті № 5 від 11.06.2019, без конкретизації змісту таких заходів, а перелічено виключно порушення, зазначені в акті.

Отже позивачу необхідно надати відповідні докази на підтвердження бездіяльності відповідача щодо невжиття заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу, та надати уточнену позовну заяву з конкретизацією позовних вимог в частині того, які саме заходи відповідач має вжити в межах своєї компетенції, на думку прокурора. Також зазначити обґрунтування наявності відповідної компетенції у відповідача.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищезазначене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області без руху, встановивши строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання ухвали шляхом надання до суду уточненої позовної заяви з нормативним обґрунтуванням підстав звернення до суду та необхідності захисту інтересів держави та Рубіжанської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 10 саме прокурором; обгрунтуванням наявності компетенції у відповідача щодо вдиття відповідних заходів, конкретизацією позовних вимог в частині того, які саме заходи відповідач має вжити в межах своєї компетенції, а також доказів на підтвердження невжиття відповідачем заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області до Рубіжанської міської ради Луганської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області, управління освіти Рубіжанської міської ради Луганської області, Рубіжанська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів № 10 Рубіжанської міської ради Луганської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачеві протягом семи календарних днів з дня отримання цієї ухвали усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом надання до суду уточненої позовної заяви з нормативним обґрунтуванням підстав звернення до суду та необхідності захисту інтересів держави та Рубіжанської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 10 саме прокурором; обгрунтуванням наявності компетенції у відповідача щодо вдиття відповідних заходів, конкретизацією позовних вимог в частині того, які саме заходи відповідач має вжити в межах своєї компетенції, а також доказів на підтвердження невжиття відповідачем заходів, направлених на усунення порушень протипожежної безпеки в діяльності навчального закладу. (а також докази направлення вищезазначених документів сторонам у справі).

В разі неусунення вказаних недоліків у встановлений термін позовну заяву буде повернуто позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяА.Г. Секірська