Справа № 520/2262/2020
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без руху

21 лютого 2020 р. справа № 520/2262/2020

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про 1) визнання протиправними дій Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини неправомірними з приводу розгляду скарги ОСОБА_1 від 08.08.2019р.; 2) зобов`язання Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини поновити порушені права ОСОБА_1 і дати остаточну відповідь на його скаргу від 08.08.2019 р. -

встановив:

Позов складено російською мовою.

З цього приводу суддя зазначає, що ч.1 ст.15 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) встановлено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Державною мовою в Україні є українська мова як то визначено ч.1 ст.10 Конституції України.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999р. (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч.5 ст.10 Конституції України).

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (ч.3 ст.15 КАС України).

Відповідно до ч.4 ст.15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З приписів наведених вище норм права слідує, що учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють через перекладача.

Водночас із цим, національний закон України не містить таких виключень для письмових процесуальних документів.

Відтак, позов як процесуальний документ повинен бути складений виключно державною мовою.

Аналогічні правові висновки з приводу мови процесуальних документів застосовані Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 03.01.2020р. по справі №620/1174/19, від 28.01.2020р. по справі №520/5024/19, від 12.02.2020р. по справі №9901/12/20, від 10.02.2020р. по справі №520/5126/19 і у силу положень ч.5 ст.242 КАС України ці висновки не можуть були залишені суддею поза увагою.

Суддя підтверджує повне усвідомлення того факту, що перелічені вище правові висновки Верховного Суду стосуються такого процесуального документу як касаційна скарга, проте підстави не поширювати дії цих висновків на випадок складання позову слід визнати поза будь-яким розумним сумнівом відсутніми.

Отже, у розумінні ст.ст.160, 169 КАС України викладення тексту позову мовою, відмінною від державної (у спірних правовідносинах - російською), є недоліком оформлення матеріалів позовної заяви, який підлягає виправленню із встановленням для цього відповідного строку.

Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 15, 160, 169, 241-243, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:

Позов - залишити без руху.

Встановити, що способом усунення недоліків позову є подання до суду позовної заяви, викладеної державною (українською) мовою, разом із копіями за кількістю учасників справи та доказами на підтвердження викладених у позові доводів, а також доказами оплати судового збору або належно мотивованим та обґрунтованим клопотанням про звільнення від оплати судового збору (розстрочення сплати судового збору, відстрочення сплати судового збору).

Надати строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову - 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали - позов буде вважатися неподаним та підлягатиме поверненню заявникові.

Копію даної ухвали заявникові.

Роз`яснити, що ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сліденко А.В.