Справа № ЗВД/9/20
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

21 лютого 2020 року м. Київ № ЗВД/9/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження заяву про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради про визнання протиправними та скасування припису та наказу

ВСТАНОВИВ:

до суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08.08.2018 винесений Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 16/2 від 13.08.2018 Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради про скасування будівельних паспортів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Лиска І.Г) від 11.12.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі, судове засідання призначено на 15.01.2020.

15 січня 2020 року у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Лиски І.Г. та перебуванням його на лікарняному судове засідання знято з розгляду, чергове засідання призначено на 19.02.2020.

21 грудня 2019 року позивач подала заяву про відвід судді Лиски І.Г.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.02.2020 (суддя Лиска І.Г.) визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиски І.Г. у справі № 320/3036/19 необґрунтованим.

Зупинено провадження у справі № 320/3036/19 до вирішення питання про відвід.

Передано справу № 320/3036/19 для реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду для визначення судді для вирішення заяви про відвід.

У результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями було визначено суддю Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д. для розгляду заяви про відвід судді.

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до частини одинадцятої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Лиска І.Г., суд зазначає таке.

В обґрунтування заяви про відвід судді Лиски І.Г. позивач зазначає, що суддя на протязі півроку без жодних законних підстав не приймає позовну заяву позивача до розгляду, позбавляючи права на справедливий суд та своєчасний розгляд справи. Вважає, що суддя Лиска І.Г. вчиняє вказані незаконні дії навмисно на користь відповідачів. Таким чином у позивача виникли сумніви у неупередженості або об`єктивності судді.

Відтак вважаючи, що в діях судді Лиски І.Г. наявні обставини, які викликають сумнів у його неупередженості або об`єктивності, просить суд задовольнити заяву про відвід судді Лиски І.Г.

Дослідивши заяву позивача про відвід судді, суд дійшов висновку, що наведені у заяві мотиви відводу судді не містять обставин, які свідчать про наявність підстав для відводу судді.

Так, підстави для відводу судді передбачені статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною другою статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 37 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до вимог частини першої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України, за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи (частина друга статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною четвертою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Як зазначено вище, мотивуючи заяву про відвід судді, позивач посилається на те, що суддя Лиска І.Г. на протязі півроку без жодних законних підстав не приймає позовну заяву позивача до розгляду, позбавляючи права на справедливий суд та своєчасний розгляд справи, а також вказує, що суддя Лиска І.Г. вчиняє вказані незаконні дії навмисно на користь відповідачів, у зв`язку з чим позивача виникли сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Лиски І.Г.

Суд зазначає, що наведені обставини стосуються незгоди позивача з процесуальними діями судді, що вчинені під час вирішення питання про можливість прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, та не містять передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини четвертої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункти 27, 28 і 30 рішення у справі «Фей проти Австрії» (заява від 24.02.1993 № 255), пункт 42 рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії» (заява № 33958/96).

Враховуючи викладене суд вважає, що зазначені позивачем обставини в обґрунтування заяви про відвід судді є суб`єктивними, не підтвердженими належними та допустимими доказами та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо упередженості та об`єктивності судді, у зв`язку з чим заява ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиски І.Г. в адміністративній справі № 320/3036/19 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 37, 40, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Лиски І.Г. в адміністративній справі № 320/3036/19 - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Панченко Н.Д.