Справа № 540/2614/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2020-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/2614/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю представників

позивача - Іванюти О.Д.

відповідача - Табакар В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування постанови про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності,

встановив:

I. Зміст позовних вимог.

04 грудня 2019 року фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулася до суду з позовом до Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - відповідач, Управління ДАБК ХМР), у якому просить визнати протиправними та скасувати постанову від 21.11.2019 р. № 12/564/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також припис від 13.11.2019 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що оскаржувані рішення відповідача ґрунтуються на хибних висновках акту позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва споруди магазину по АДРЕСА_1 , які вмотивовані порушенням п. 6.2.4 ДБН В.1.2-7-2008, п. 6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013, ДБН А.2.2-40:2018 в наслідок незабезпечення з боку ФОП ОСОБА_1 пожежної безпеки. Зокрема, позивач вказує, що реконструкція кафе, яке було об`єктом перевірки, була закінчена нею у 2007 році і з того часу жодних дій щодо замовлення чи виконання будівельних робіт нею не вчинились, а тому є незрозумілими висновки відповідача щодо порушення нею будівельних норм після закінчення нею будівництва. Також позивач вказує на порушення відповідачем процедури проведення перевірки, які полягають у тому, що перевірка проведена без участі позивача, у неотриманні позивачем направлення на перевірку, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за наслідками розгляду якої відповідачем винесено оскаржувану постанову.

14.01.2020 р. відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого вважає, що оскаржувані постанова та припис є правомірними, оскільки за результатами позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва споруди по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 встановлено порушення п. 6.2.4 ДБН В.1.2-7-2008, п. 6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013, ДБН А.2.2-40:2018, ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". За наслідками перевірки, як передбачено Порядком № 533, посадовими особами Управління складено акт щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 51/1/58 від 13.11.2019 р., яким задокументований факт порушення містобудівного законодавства, та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.11.2019 р. Відповідач вважає безпідставними посилання позивача на порушення процедури проведення перевірки та прийняття оскаржуваних актів, оскільки 18.11.2019 року позивачем отримано акт перевірки від 13.11.2019 р., протокол про правопорушення від 13.11.2019 р. та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.11.2019 р. Протокол про адміністративне правопорушення від 13.11.2019 р. містить інформацію про те, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 21.11.2019 р. у приміщенні Управління. З огляду на викладене відповідач вважає, що позивач була повідомлена належним чином про розгляд адміністративної справи, але свідомо не прибула та не надала документів або пояснень стосовно порушень, зазначених в акті перевірки. Також відповідач не погоджується з твердженням позивача про те, що будівельні роботи з 2007 року нею не виконувалися та вважає, що вказаний довід спростовується технічним паспортом на будівлю від 31.07.2008 р., договором оренди № 112 від 07.10.2016 р. та матеріалами фото фіксації. Додатково відповідач звертає увагу, що порушення позивачем норм ДБН в частині забезпечення пожежної безпеки стало причиною пожежі, наслідки якої зафіксовано фото фіксацією.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 16.12.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 27.01.2020 року вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 07 лютого 2020 р.

07.02.2020 року судом, без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, відкладено розгляд справи до 14.02.2020 року.

В судовому засіданні 14.02.2020 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 18.09.2019 р. Управління ДАБК Херсонської міськради отримало від ТОВ "Ритейлінгова компанія Євротек" лист від 13.09.2019 р. № 00021-09/19-ЦП/Ш з проханням провести перевірку збудованого біля входу до супермаркету " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", який розташований за адресою м. Херсон, вул. І.Кулика,114-Ж та перебуває у власності TOB "РК "ЄВРОТЕК", нежилого приміщення (магазин) з білої цегли, бетонних плит та піноблоку, на предмет відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим вимогам, рішенням, технічним умовам; провести перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовувались під час будівництва даного об`єкта вимогам державних стандартів, норм і правил згідно з законодавством; залучити до проведення перевірки представників експертних організацій, фахівців науково - технічних організацій, в тому числі Державну службу України з надзвичайних ситуацій для отримання висновку; вжити заходів щодо заборони експлуатації закінченого будівництвом об`єкту, не прийнятого в експлуатацію.

30.09.2019 року начальником Управління ДАБК Херсонської міськради видано наказ № 210 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: м. Херсон, вул. І. Куліка, 114-Ж, магазин ПП ОСОБА_1

30.09.2019 р. начальником Управління ДАБК Херсонської міськради оформлено головному спеціалісту управління Кізян В.А. направлення за № 51/1/58 на перевірку об`єкту будівництва за адресою м. Херсон, вул АДРЕСА_1 , 114-ж, магазин ПП ОСОБА_1 . щодо дотримання суб`єктом містобудування ПП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, наказ № 210 від 30.09.2019 р.

У період з 31.10.2019 р. по 13.11.2019 р. головним спеціалістом управління Кізян В.А. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування ФОП ОСОБА_1 на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт № 31/1/58 від 13.11.2019 р.( далі акт перевірки).

Висновком вказаного акту є порушення ФОП ОСОБА_1 п. 6.2.4 ДБН В.1.2-7-2008, п. 6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013, ДБН А 2.2-40:2018, ч. 8 ст. 39 Закону № 3038-VI, п. 12 постанови КМУ № 461, які відповідно до детального опису виявлених порушень, відображеного на стор. 12-13 акту перевірки, ґрунтуються на наступному:

- встановлено порушення в частині забезпечення пожежної безпеки, а саме, відсутні умови щодо захисту сусідніх будівель від можливої пожежі під час експлуатації об`єкту

- власником будівлі виконані роботи з монтажу димоходу з порушенням державних будівельних норм;

- загальний вхід до будівлі не облаштовано засобами для інвалідів (пандусом);

- згідно рішення господарського суду Херсонської області № 13/432-ПН-08 від 22.07.2008 р., за приватним підприємцем ОСОБА_1 визнано право власності на кафе загальною площею 73,8 кв. м., яке розташоване у АДРЕСА_1 . Земельна ділянка під кафе площею 0,0075 га надана в оренду ФОП ОСОБА_1 до 27.01.2023 р. згідно додаткової угоди від 15.05.2017 р. до договору оренди земельної ділянки з Херсонською міською радою від 12.04.2006 р. № 09.

- на момент перевірки приміщення кафе надано в оренду та експлуатується, як магазин " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", відповідно здійснюється експлуатація закінченого будівництвом продовольчого магазину за адресою: АДРЕСА_1 , (біля магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 ") не прийнятого в експлуатацію.

13.11.2019 р. на підставі вказаного висновку акту перевірки, відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, головним спеціалістом управління Кізян В.А. відносно ФОП ОСОБА_1 складено, зокрема:

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 6.2.4 ДБН В.1.2-7-2008, п. 6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013) з призначенням розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 21 листопада 2019 р. о 10 год. 30 хв. у приміщенні Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ДБН А.2.2-40:2018) з призначенням розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 21 листопада 2019 р. об 11 год. 00 хв. у приміщенні Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом забезпечення до 13.12.2019 року пожежної безпеки у відповідності до державних будівельних норм та безперешкодного доступу до будівлі людей з інвалідністю та інших мало мобільних груп населення, а також припинення з 13.11.2019 року експлуатацію приміщень кафе як магазин " ІНФОРМАЦІЯ_2 " до приведення об`єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, акт перевірки від 13.11.2019 р., припис від 13.11.2019 р., протокол від 13.11.2019 р. начальником Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Р.М. винесено постанову від 21.11.2019 р. № 12/564/01-22, якою визнано ФОП ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 90 315,00 грн.

Не погоджуючись з постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 р. № 12/564/01-22 та приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.11.2019 р., позивач звернулася до суду з даним позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" №209/94-ВР від 14.10.1994 р. ( далі - Закон № 209/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Питання щодо державного архітектурно-будівельного контролю визначено статтею 41 Закону № 3038-VI.

Так, частиною першою вказаної статті передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ст.4 Закону №3038-VI, об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічні правові положення закріплені у п. 7 Порядку № 553.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, перелічені у пунктах 12-13 Порядку № 553.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, -

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

Аналогічні приписи щодо права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт містяться у ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, -

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт. ( п. 12 Порядку № 553).

При цьому, повноваження суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль передбачено у пункті 13 Порядку № 553, зокрема, має право, серед іншого, вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того п.п. 16-20 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом № 209/94-ВР, відповідно до пункту 8 частини 3 статті 2 якого суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

VI. Оцінка суду

Системний аналіз наведених вище правових норм свідчить про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб`єктів містобудування, якими, є замовники, проектувальники або ті, хто здійснює підготовчі або будівельні роботи, або створює об`єкт будівництва.

При цьому, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється не за усіма об`єкта будівництва в розумінні ст. 4 Закону №3038-VI, а за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Аналогічна правова позиція міститься в постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №804/1845/16, від 18.09.2018 року у справі № 814/3713/13-а.

Як зазначалось вище, відповідачем була проведена позапланова перевірка ФОП ОСОБА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яка за змістом акту перевірки від 13.11.2019 року є замовником об`єкта будівництва " АДРЕСА_1 .

Разом з тим, матеріали позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 не містять доказів того, що на момент здійснення перевірки ФОП ОСОБА_1 , як замовник об`єкта будівництва фактично виконувала будівельні роботи за адресою " АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону №3038-VI замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

При цьому, частина третя статті другої Закону №208/94-ВР встановлює відповідальність саме суб`єктів містобудування, які виконують будівельні роботи.

Визначення поняття будівельних робіт наведене у постанові Кабінету Міністрів України "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок №466), якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, пунктами 2 та 5 Порядку № 466 встановлено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Проте, ані матеріали перевірки, ані в судовому засіданні представником відповідача не надано до суду доказів, що позивач є замовником будівництва об`єкта за адресою АДРЕСА_1 , та на момент проведення перевірки здійснює підготовчі або будівельні роботи.

Щодо наданих відповідачем до суду доказів здійснення фотофіксації об`єкта перевірки, то в результаті їх дослідження судом встановлено, що на фото міститься дата 22 жовтня 2019 року, проте, згідно акту перевірки від 13.11.2019 року період перевірки складає з 31 жовтня 2019 року по 13 листопада 2019 року.

В судовому засіданні представник відповідача не заперечив щодо вказаних обставин.

Статтями 73 та 75 КАС України визнано, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. При цьому, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

З огляду на вказане, суд не приймає до уваги вказані докази фото фіксації проведення спірної перевірки позивача, як належні та достовірні докази.

Підсумовуючи вищевказане, суд вважає, що актом перевірки не підтверджено факт проведення позивачем будь-яких будівельних робіт за адресою об`єкта перевірки АДРЕСА_2 , АДРЕСА_1 , а навпаки зазначається про перевірку вже діючого об`єкта - магазину "Ферма".

Щодо процедури проведення спірної перевірки, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як було вище зазначено судом, державний архітектурно-будівельний контроль обов`язково здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, за умови пред`явлення службового посвідчення та надання копії направлення для проведення позапланової перевірки.

Проте, як вбачається зі змісту акту перевірки від 13.11.2019 року, у розділі ІV "Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)" зазначено тільки посадову особу органу державного нагляду (контролю) - Головний спеціаліст Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_2 .

Направлення на перевірку від 30.09.2019 року № 51/1/58 також не містить відмітки про вручення його копії ФОП ОСОБА_1 або її представнику.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про недотримання відповідачем при здійснення спірної перевірки вимог Порядку №553, що має своїм наслідком нікчемність висновків такої перевірки.

Щодо доводу представника відповідача про те, що внаслідок порушення позивачем вимог ДБН в сфері пожежної безпеки сталася пожежа, то суд вважає, що у межах даних спірних правовідносин вказана обставини не є предметом доказування.

Крім того, суд зазначає, що матеріали позапланової перевірки не містять доказів того, що причиною пожежі на вказаному об`єкті є саме не додержання позивачам вимог законодавства в сфері пожежної безпеки.

При цьому, суд зазначає, що перевірка діючих суб`єктів господарювання на предмет дотримання вимог пожежної безпеки є компетенцією Державної служби надзвичайних ситуацій та її територіальних органів.

Стосовно інших посилань відзиву/ позову, то суд вважає їх такими, що не спростовує висновків суду та зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

VII. Висновки суду

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх та належних доказів на підтвердження правомірності оскаржуваних рішень, а тому припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.11.2019 р. та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 р. № 12/564/01-22 є протиправними та підлягають, а позов таким, що підлягає задоволенню.

VIII. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду з вказаним позовом позивачем було сплачено судовий збір в сумі 2 824,15 грн., що підтверджується платіжними документами № 0.0..1 від 03.12.19 р. та № 0.0..1 від 10.12.19 р.

Таким чином, суд вважає, що сплачений позивачем судовий збір у сумі 2 824,15 грн. підлягає стягненню з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 73 -78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Перекопська, 166, ) про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову начальника Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради від 21.11.2019 р. № 12/564/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 90 315,00 грн.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради від 13.11.2019 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Стягнути з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (місце знаходження 73036, м. Херсон, вул. Перекопська, 166, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_4 , іпн НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 2 824,15 грн. (дві тисячі вісімсот двадцять чотири грн. 15 коп.).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 19 лютого 2020 р.

Суддя В.А. Дубровна

кат. 109010000