Справа № 500/477/20
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/477/20

21 лютого 2020 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мірінович У.А., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області, третя особа ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області, третя особа ОСОБА_2 , в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не зазначення у рішенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 місця, дня і часу її розгляду;

- зобов`язати відповідача визначити у рішенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 місце, день і час її розгляду;

- скасувати пункт 1 рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 ;

- зобов`язати відповідача визначити в пункті 1 рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 порушення нею правил адвокатської етики, передбачених статтями 8, 10, 11, 26, 29 Правил адвокатської етики, порушення присяги адвоката України та розголошення адвокатської таємниці, також внести у зв`язку з цим відповідні зміни в мотивувальну частину зазначеного рішення.

У відповідності до вимог пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 161 КАС визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина восьма статті 160 КАС).

Як підтверджується позовною заявою та матеріалами справи, позивач вважає, що він звільнений від сплати судового збору за подання даної позовної заяви відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI), так як останній є учасником бойових дій, на підтвердження чого надав відповідне посвідчення.

Однак, суд не погоджується із такими висновками, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС).

У пункті 8 частини першої статті 4 КАС зазначено, що позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

При цьому, частиною другою статті 132 КАС визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Преамбула Закону № 3674-VI визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною першою статті 1 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. При цьому, платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (частина перша статті 2 Закону № 3674-VI).

Водночас, суд звертає увагу на те, що судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22.10.1993 № 3551-XII (далі - Закон № 3551-XII). У статті 22 Закону № 3551-XII визначено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19, від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 та в постанові Верховного Суду від 21.03.2018 у справі № 490/8128/17. Підстави для відступу від неї відсутні.

Суд встановив, що позивач звернувся до суду з позовом до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області з приводу визнання бездіяльності протиправною, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, а тому такий предмет спору не зачіпає порядку, обсягу їх соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту ветеранів війни.

Таким чином, беручи до уваги перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначених у статті 12 Закону № 3551-XII, суд дійшов висновку, що серед таких пільг немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у даній справі, як наслідок відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної позовної заяви відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

З огляду на зазначене, позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, чим не дотримав вимоги частини третьої статті 161 КАС.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 зазначеного Закону визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX визначено з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102 грн.

Таким чином ставка судового збору за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру становить 840,80 грн.

При цьому, абзацом другим частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як підтверджується позовною заявою, у ній об`єднано три вимоги немайнового характеру.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір за подання до суду даної позовної заяви немайнового характеру в розмірі 2522,40 грн (840,80 грн х 3 (три вимоги немайнового характеру)).

Водночас, як слідує з позовної заяви позивач визначає в якості третьої особи - ОСОБА_2 , при цьому, не надавши обґрунтованого клопотання про залучення такої особи до участі у справі.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною четвертою статті 49 КАС визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, як слідує із зазначених норм, позивач має подати відповідне клопотання/заяву, обґрунтувавши та вказавши підстави для залучення третьої особи до участі у справі.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 49, 160, 161, 169, 256, 293 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо не зазначення у рішенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 місця, дня і часу її розгляду; про зобов`язання відповідача визначити у рішенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 місце, день і час її розгляду; про скасування пункту 1 рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 ; про зобов`язання відповідача визначити в пункті 1 рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Тернопільської області від 31.01.2020 № 5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 порушення нею правил адвокатської етики, передбачених статтями 8, 10, 11, 26, 29 Правил адвокатської етики, порушення присяги адвоката України та розголошення адвокатської таємниці, також внести у зв`язку з цим відповідні зміни в мотивувальну частину зазначеного рішення, - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк, з дня отримання зазначеної ухвали суду, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про можливість усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Тернопільського окружного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 2522,40 грн за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, перерахованого за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Тернополі/м.Тернопіль/22030101, код отримувача 37977726, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4019751, код класифікації доходів бюджету 22030101, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Водночас, позивачу потрібно подати до суду відповідне клопотання/заяву, обґрунтувавши та вказавши підстави для залучення третьої особи до участі у справі.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява буде повернута останньому.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Мірінович У.А.

Копія вірна

Суддя Мірінович У.А.