Справа № 361/5596/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 361/5596/17
У Х В А Л А

21 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Єгорової Н.М.,

Федотова І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Сорочка Є.О., Федотова І.В., Єгорової Н.М. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зобов`язання надати звіт про виконання рішення суду та про накладення штрафу в порядку статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, провадження за якою було відкрито та призначено її до розгляду ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року.

В подальшому, позивачем було подано заяву про відвід судді Сорочка Є.О.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року визнано відвід необґрунтованим, зупинено провадження у справі та передано справу для визначення судді, що вирішуватиме питання про відвід.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М. від 06 лютого 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Сорочка Є.О. відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2020 року поновлено провадження у справі та призначено її до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 18 лютого 2020 року.

У судовому засіданні 18 лютого 2020 року позивачем було подано заяву про відвід суддів Сорочка Є.О., Федотова І.В. та Єгорової Н.М., з підстав, яким ним вже заявлявся відвід судді Сорочку Є.О.

У зв`язку із викладеним, відповідно до абзацу другого частини третьої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суд ухвалою, без виходу до нарадчої кімнати, залишив без розгляду заяву в частині відводу судді Сорочка Є.О., як таку, що повторно подана з тих самих підстав.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Федотова І.В. та Єгорової Н.М.

Позивачем 21.02.2020, тобто менш ніж за три робочі дні до наступного судового засідання (25.02.2020) повторно подано заяву про відвід суддів Сорочка Є.О., Федотова І.В. та Єгорової Н.М.

Колегія суддів дійшла висновку про її необґрунтованість з огляду на таке.

За змістом частини першої статті 35 КАС справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 36 КАС суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийнятими суддями рішень.

Частиною четвертою статті 36 КАС прямо передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Мотивуючи відвід, заявник посилається на його незгоду із порядком оголошення складу суду та видаленням позивача із зали суду в порядку процесуального примусу в іншій справі 18.02.2020, а також із залишенням 18.02.2020 без розгляду заяви про відвід головуючого судді та отриманням повістки за три дні до судового засідання у даній справі.

Також позивач втретє підставою відводу вказує втручання суддів в автоматизовану систему розподілу справ, оскільки суддів було визначено для розгляду не лише цієї, а й інших справ, вказує про прийняття суддями неправомірних рішень в цій та інших справах.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 72 КАС визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (частина друга статті 72 КАС).

Згідно частини першої статті 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення <…>.

В порушення наведених норм заявник не задає жодних доказів на підтвердження викладених ним у заяві про відвід обставин, зокрема щодо втручання суддів в автоматизовану систему розподілу справ, а самого лише посилання ці обставини недостатньо для висновку про їх об`єктивне існування.

Згідно частини третьої статті 196 КАС головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 197, частин першої-третьої статті 198 КАС учасники судового процесу та інші присутні у судовому засіданні особи звертаються до суду словами "Ваша честь".

Особи, присутні в залі судового засідання, повинні встати, коли входить і виходить суд. Рішення суду особи, присутні в залі, заслуховують стоячи. Учасники судового процесу, інші особи, присутні в залі судового засідання, звертаються до суду та один до одного, дають пояснення, показання, висновки, консультації тощо стоячи.

Відступ від вимог, встановлених частиною першою цієї статті, допускається з дозволу головуючого.

Учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Враховуючи викладені норми, посилання позивача на його незгоду із порядком оголошення складу суду в іншій справі не свідчить про зацікавленість, упередженість чи необ`єктивність суддів при розгляді даної справи.

Отже, вказані заявником обставини упередженості, необ`єктивності та зацікавленості суддів у розгляді даної справи є виключно його суб`єктивним уявленням, яке не співвідноситься з існуючими фактами.

Крім того, як зазначалося, незгода із рішенням судді не може бути підставою для відводу в силу закону - частини четвертої статті 36 КАС. На положеннях цієї норми скаржнику вже тричі наголошувалося в ухвалах суду апеляційної інстанції у даній справі. Не зважаючи на це, позивач продовжує визначати підставами відводу свою незгоду із судовими рішеннями.

Отже, зазначені підстави відводу, не є такими, що свідчать про пряму чи опосередковану заінтересованість суддів у результаті розгляду справи, чи про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

В ухвалах від 05 лютого 2020 року, від 18 лютого 2020 року суд апеляційної інстанції вже наголошував позивачу про те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. В силу пункту 1 частини другої статті 45 КАС заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи може бути визнане судом зловживанням процесуальними правами.

Не зважаючи на це, позивач продовжує вживати дії, що можуть бути розцінені як зловживання процесуальними правами шляхом подання повторних та завідомо безпідставних заяв про відвід, спрямованих на перешкоджання розгляду справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає заявлений відвід суддям цілком необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

За змістом абзацу другого частини четвертої статті 40 КАС якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись статтями 34, 35, 36, 39, 40 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Сорочку Є.О., Федотову І.В., Єгоровій Н.М.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Єгорова

Суддя І.В. Федотов