Справа № 160/10786/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді при секретарі за участю: представника позивача представника відповідачаЮхно І.В. Андріяші А.М. Дєлова В.В. Любінецької Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпровської міської ради до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною,
01.11.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у формі необгрунтованого зволікання з прийняттям рішення про встановлення тарифів для КП "Дніпроводоканал" на послуги централізованого водопостачання та водовідведення на 2020 рік у законодавчо встановлений строк.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваною бездіяльністю відповідача з наступних підстав:
- з метою встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2020 рік, 20.05.2019 року КП «Дніпроводоканал» ДМР направило на адресу НКРЕКП заяву про встановлення тарифів з централізованого водопостачання та водовідведення вих. №4315/7-14, яку відповідач отримав 21.05.2019 року, що про свідчить штрапм вхідної кореспонденції;
- комісією в порушення процедури протягом (30 календарних днів) заяву підприємства розглянуто не було, проте будь-яких звернень від НКРЕКП щодо отримання додаткових письмових обґрунтувань та пояснень до КП «Дніпроводоканал» у встановлений законодавством строк (тобто до 20.06.2019 року включно) не надходило;
- натомість 12.07.2019 року, 23.07.2019 року та 03.09.2019 року відповідачем направлено листи про необхідність подання додаткових документів;
- відповідач безпідставно зловживаючи своїми повноваженнями, з порушенням відповідних строків, щомісячно вимагав у КП «Дніпроводоканал» відомості, які або зовсім не стосуються встановлення тарифів на 2020 рік, або вже раніше були повністю подані на адресу Комісії.
На думку позивача, оскаржувана бездіяльність є протиправною, у зв`язку з чим підприємство звернлось до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Розгляд справи вирішено розпочати з 07.12.2019 року.
05.12.2019 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити в їх задоволенні, з огляду на таке:
- при розгляді заяв та розрахункових матеріалів ліцензіатів НКРЕКП для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення фахівці НКРЕКП здійснюють детальне опрацювання наданих підприємствами документів на відповідність вимогам законодавства, а також аналіз економічної обґрунтованості сформованих ліцензіатами статей витрат у структурі тарифів, в тому числі з метою недопущення необґрунтованого зростання тарифів для споживачів, тобто населення;
- 23.05.2019 після надходження від підприємства до НКРЕКП заяви про встановлення тарифів, відповідачем були надіслані листи з проханням надати додаткові документи;
- листом НКРЕКП від 12.09.2019 № 9668/19/7-19 запрошено КП «Дніпроводоканал» на робочу нараду за результатами засідання 10.09.2019 Комітету Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг;
- 19.09.2019 за результатами засідання робочої наради (за участю представника КП «Дніпроводоканал») було складено Протокол про стан регулювання підприємств комунального господарства та встановлення можливих резервів щодо оптимізації діяльності підприємств галузі з метою зниження собівартості надання послуг;
- додатковим підтвердженням відсутності бездіяльності з боку НКРЕКП, є лист КП «Дніпроводоканал» від 02.10.2019 № 8185/7-14, у якому зазначено, що в якості доповнення до розрахунків планових тарифів на 2020 рік, які КП «Дніпроводоканал» 21.05.2019 року надало до НКРЕКП позивач просив врахувати інформацію щодо зміни обсягу планових витрат, яка виникла з причин, що не могли бути враховані підприємством раніше;
- отже, при розгляді заяви підприємства про встановлення на 2020 рік тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення НКРЕКП діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.
05.12.2019 відповідачем, також, надано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. В обґрунтування клопотання заявником вказано, що НКРЕКП бажає надавати особисто пояснення з приводу відсутності зволікання з боку Регулятора, оскільки результат розгляду справи становитиме значний суспільний інтерес. Крім того, розгляд справи №160/1086/19 має надважливе значення для НКРЕКП як Регулятора на ринку енергетики.
Підготовче судове засідання призначено на 03.01.2019 року.
У зв`язку з перебуванням судді у відпустці розгляд справи було перенесено на 29.01.2020 року.
13.12.2019 року представником позивача надано суду відповідь на відзив, в обгрунтування якої зазначено, що якщо Комісія у 30-денний строк з дня надходження заяви не звернулась за отриманням додаткових пояснень, вона зобов`язана була розглянути заяву про встановлення тарифів до 20.06.2019 року включно. Не зважаючи на встановлені строки щодо розгляду заяв, Комісія жодного разу не повідомила ліцензіата про строк, на який може призупинитись розгляд заяви про встановлення тарифів на 2020 рік. Відповідач, зловживаючи своїми повноваженнями, шляхом витребовування повторних відомостей або документів, які не мають відношення до встановлення тарифів на 2020 рік, порушуючи законодавчо встановлені терміни, намагається приховати бездіяльність, чим порушує права та законні інтереси позивача.
27.12.2019 року від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, з обґрунтуванням правової позиції аналогічній, викладеній у відзиві на позовну заяву.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду на 11.02.2020 року.
В судовому засіданні 11.02.2020 року представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
КП «Дніпроводоканал» є ліцензіатом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, тому тарифи на централізоване водопостачання та водовідведення та тарифи на послуги з централі зованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) для позивача встановлює саме відповідач.
21.05.2019 року за вх. №Т-333/19 КП «Дніпроводоканал» звернулось до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг із заявою про встановлення тарифів з централізованого водопостачання та водовідведення на 2020 рік.
04.07.2019 року НКРЕКП листом за вих. №7130/19.1.1/7-19 «Про розгляд заяви щодо встановлення тарифів на 2020 рік» повідомила позивача, що для подальшого розгляду матеріалів КП «Дніпроводоканал» ДМР необхідно надати інформацію щодо отримання у 2018 році (поквартально) з державного та місцевих бюджетів фінансової допомоги, зокрема на оплату спожитої електроенергії, сплати податків та зборів, поповнення статутного капіталу тощо, для здійснення ліцензованої діяльності (вказати періоди за які надано фінансову допомогу).
У вказаному листі, також, зазначено, що після надання зазначених документів розгляд матеріалів буде продовжено.
- у 2018 році КП «Дніпроводоканал» фінансову допомогу з державного та місцевих бюджетів не отримувало;
- протягом 2018 року з міського бюджету м. Дніпро підприємство отримало внесків у статутний фонд на загальну суму 293743995 грн., з яких використало у 2018 році 270254887,40 грн. Залишок 23489107,60 грн. використало в січні 2019 року.
23.07.2019 року НКРЕКП направлено керівникам підприємств ліцензіатів НКРЕКП у сфері централізованого водопостачання та водовідведення факсограму №16/19.1.1-19 щодо надання інформації про ціни на електричну енергію та умови оплати відповідно до укладених договорів.
Після опрацювання наданих документів 03.09.2019 року НКРЕКП листом за вих. №9358/19.1.1/7-19 «Про розгляд заяви щодо встановлення тарифів на 2020 рік» повідомила позивача, що для подальшого розгляду матеріалів КП «Дніпроводоканал» ДМР необхідно надати уточнюючі документи щодо витрат на електричну енергію, відповідно до змін, які відбулись згідно з нормами Закону України «Про ринок електричної енергії», що набув чинності 01.07.2019 року.
У вказаному листі, також, зазначено, що після надання вказаних документів розгляд матеріалів буде продовжено.
12.09.2019 року за вих. №9668/19/7-19 від 12.09.2019 року НКРЕКП телефонограмою запросило КП «Дніпроводоканал» ДМР на оперативну нараду за результатами засідання 10.09.2019 року Комітету Верховної ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг.
19.09.2019 року за результатами засідання робочої наради за участю представника КП «Дніпроводоканал» було складено протокол про стан регулювання підприємств комунального господарства та встановлення можливих резервів щодо оптимізації діяльності підприємств галузі з метою зниження собівартості надання послуг.
У вказаному листі, також, зазначено, що після надання зазначених документів розгляд матеріалів буде продовжено.
У січні 2020 року було оприлюднено проект постанови «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 16.06.2016 року №1141» щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2020 рік».
На відкрите обговорення проекту було запрошено представників КП «Дніпроводоканал» ДМР на 24.01.2020 року.
04.02.2020 року НКРЕКП було прийнято постанову №283 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 16.06.2016 року №1141», підпункт 14 пункту 10 якої стосується затвердження нових тарифів на водопостачання та водовідведення для КП «Дніпроводоканал» ДМР.
Суд зазначає, що позивачем не оскаржується прийняте рішення за результатами розгляду заяви, на розгляд суду винесено лише питання наявності протиправної бездіяльності в діях відповідача під час розгляду заяви від 21.05.2019 року.
Позивач пов`язує порушення своїх прав з тим, що саме у 30-ти денний термін НКРЕКП ніяким чином не відреагувала на зазначені вище заяви КП «Дніпроводоканал», чим, на його переконання вчинила бездіяльність, не виконавши вимоги пункту 33 Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затвердженої постановою НКРЕКП від 24.03.2016 р. № 364.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з такого.
НКРЕКП відповідно до повноважень наданих Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон про НКРЕКП) забезпечує стабільну роботу ліцензіатів НКРЕКП, у тому числі КП «Дніпроводоканал», шляхом встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) на рівні, який покриває економічно обґрунтовані витрати собівартості цих послуг, у тому числі з урахуванням витрат на електричну енергію.
Відповідно до ст. 15 вказаного Закону підготовка проектів рішень Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів відповідно до Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.
Кожен проект рішення Регулятора, що має ознаки регуляторного акта, разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора з метою одержання зауважень і пропозицій від інших органів державної влади, фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань та інших заінтересованих осіб. Проект рішення Регулятора разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються Регулятором не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту рішення.
Строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проектів рішень, встановлюється Регулятором і не може становити менше одного місяця та більше трьох місяців з дня оприлюднення відповідних проектів рішень. Зауваження і пропозиції до проектів рішень, одержані протягом встановленого строку, оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті Регулятора та підлягають обов`язковому розгляду Регулятором за участі фізичних, юридичних осіб, їх об`єднань, органів місцевого самоврядування та інших заінтересованих осіб, які надали такі зауваження та пропозиції, у порядку, затвердженому Регулятором.
У разі внесення до проекту рішення суттєвих змін Регулятор може повторно провести процедуру оприлюднення проекту рішення, збору і розгляду зауважень та пропозицій до нього.
Зауваження і пропозиції до проектів рішень Регулятора та інформація про результати їх розгляду Регулятором з обґрунтуванням прийняття або відхилення оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за п`ять робочих днів до прийняття Регулятором рішення. Зазначені матеріали повинні залишатися у публічному доступі протягом одного року з дня прийняття відповідного рішення Регулятора. (ч. 1-4 ст.15 Закону).
При цьому, механізми формування та встановлення тарифів на зазначені послуги для ліцензіатів НКРЕКП визначені:
- Порядком формування тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затвердженим постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302 (далі - Порядок № 302);
- Процедурою встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затвердженою постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364 (далі - Процедура № 364);
- Процедурою встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженою постановою НКРЕКП від 15.01.2015 № 13 (далі - Процедура № 13), якою визначено умови та порядок зміни тарифів на зазначені послуги.
Так, пунктом 1.9 Порядку № 302 визначено, що для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або водовідведення ліцензіат подає НКРЕКП в строк до 01 червня кожного року у друкованому і електронному вигляді заяву та розрахунки тарифів за встановленими формами з підтвердними матеріалами і документами, що використовувалися для розрахунків.
Відповідно до п. 3.1. Процедури № 364 заява про встановлення тарифів та зазначені в розділі ІІ цієї Процедури документи подаються до НКРЕКП.
Пунктом 3.3-3.5 вказаної Процедури визначено, що у разі відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам, встановленим у розділі ІІ цієї Процедури, НКРЕКП розглядає їх протягом 30 календарних днів з дня надходження до НКРЕКП.
НКРЕКП може ініціювати проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата із залученням відповідних фахівців, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.
НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.
Розгляд заяви призупиняється на строк проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, передбаченої пунктом 3.4 цього розділу, а також на строк, передбачений абзацом першим цього пункту, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.
Якщо ліцензіат не надав додаткових пояснень та обґрунтувань на звернення НКРЕКП у визначений строк, розгляд заяви призупиняється до дня надходження зазначених пояснень та обґрунтувань.
Суд зазначає, що з огляду на те, що рішення про встановлення тарифів є регуляторним актом, воно приймається із застосуванням певної процедури прийняття, в тому числі шляхом оприлюднення проекту, обговорення та затвердження, то воно не може прийматись у строк протягом 30 календарних днів з дня надходження до НКРЕКП заяви ліцензіата про зміну тарифів.
Відтак, пункт 3.3 Процедури №364 не передбачає вимоги щодо прийняття протягом або по закінченню 30 календарних днів відповідного рішення НКРЕКП про встановлення тарифів, оскільки особливості прийняття таких рішень визначені статтями 14 та 16 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».
Відтак, суд зазначає, що посилання позивача на той факт, що позивача не було повідомлено про зупинення розгляду матеріалів відповідачем не знаходить свого обґрунтованого підтвердження в матеріалах справи.
Згідно з п. 1.7. вищезазначеної постанови дані обліку за ліцензованими видами діяльності використовуються для регуляторних і контрольних цілей НКРЕКП, управлінських потреб ліцензіата при формуванні тарифів, інвестиційних програм та звітності, що подається до НКРЕКП.
На вказаний лист відповідь позивачем була надана лише 26.06.2019 року.
Відповідно до п.2.2 Процедури № 364 для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або водовідведення заявник подає до НКРЕКП у паперовому та електронному вигляді заяву про встановлення тарифів, а також розрахунки, підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків.
Під час розгляду заяви позивача від 21.05.2019 року було встановлено, що вона не містила необхідних додатків, а саме додатки, визначені постановою НКРЕКП від 27.12.2017 року №1474 «Про затвердження Правил організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення», 1-3, 9-12, 23-26.
У зв`язку з чим уповноваженої особою НКРЕКП 23.05.2019 року, тобто через 2 дні після надходження заяви, засобами електронного зв`язку було повідомлено позивача про необхідність подання протягом місяця необхідних документів.
У зв`язку з поданням позивачем відповіді лише 26.06.2019 року з необхідними документами, визначеними в електронному листі НКРЕКП від 23.05.2019 року, розгляд заяви від 21.05.2019 року продовжено з моменту надходження вказаних документів.
Відтак, з огляду на положення п. 3.5 Процедури № 364 відповідачем зупинялась процедура розгляду заяви позивача до дня надходження в повному обсязі усіх документів, що витребовувались дослідженими у цій справі листами.
Суд вважає за необхідне зауважити, що термін «бездіяльність» являє собою пасивний спосіб поведінки, коли суб`єкт утримується від вчинення будь-яких дій, спрямованих на виконання обов`язку, який на нього покладений.
Суд не вважає поведінку відповідача підчас розгляду заяви позивача від 21.05.2019 року пасивною, оскільки відповідачем здійснювалися активні дії, спрямовані на розгляд заяви про встановлення тарифів, поданої позивачем, що дадатково підтверджується прийняттям постанови №283 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 16.06.2016 року №1141».
Стосовно зволікання відповідачем з прийняттям рішення про встановлення тарифу для КП «Дніпроводоканал», суд вважає такі твердження позивача необґрунтованими з огляду на те, що відповідач не мав змоги прийняти рішення без виконання вимог, поставлених перед позивачем, які останній виконав несвоєчасно.
Так, електронним листом від 23.05.2019 року було зобов`язано позивача надати необхідні документи протягом 1 місяця, тобто до 23.06.2019 року (неділя), однак, вказані документи надійшли до відповідача лише 26.06.2019 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції на листі «Про надання додатків №№ 1-3, 9-12 до Правил організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності».
Твердження позивача про те, що відповідачем запитувались документи, що не стосуються встановлення тарифів у 2020 році є суб`єктивною думкою позивача та спростовуються правом, наданим пунктом 3.5 Процедури № 364, відповідно до якого НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що не підлягають задоволенню судом, оскільки не підтверджені під час розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати на користь позивача не стягуються.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.
Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 20 лютого 2020 року.

Суддя І.В. Юхно