Справа № 263/16357/19
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2020-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2020 р. Справа№263/16357/19

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) звернулась до суду з позовною заявою до управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (87500, Донецька область, м.Маріуполь, пр.Миру, 70), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про скасування припису, виданого управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради, від 26.09.2019 року, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесений до ОСОБА_4 .

Позивач в обґрунтування адміністративного позову посилається на те, що згідно припису, який оскаржується, позивач має демонтувати улаштованій балкон та привести фасадну стіну будинку у попередній стан. Позивач вважає наведений припис незаконним, винесеним органом контролю неправомірно, безпідставно та із порушенням норм чинного законодавства України. В обґрунтування наведених доводів позивач зазначив, що на момент проведення перевірки відповідачу позивачем не був облаштований балкон, а будівельні роботи не велись. Наразі документи на отримання дозволу щодо проведення будівельних робіт стосовно балкону знаходяться на стадії обробки в відповідних державних органах. Вважає, що демонтування улаштованого балкону, який досі не улаштований, порушить права позивача.

Відповідач проти задоволення заявлених позивачем вимог заперечував, підстави незгоди визначив в наданому суду відзиві. За результатами проведеної позапланової перевірки було складено акт від 26.09.2019 №37/26092019, протокол про адміністративне правопорушення від 26.09.2019 за правопорушення передбачене ч.1 ст.96 КУпАП. Крім того, надано припис від 26.09.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 26.09.2019. За результатами проведеної позапланової перевірки було виявлено, що ОСОБА_4 порушено вимоги пункту 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, згідно якого при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей. Внаслідок чого ОСОБА_4 порушені вимоги ст.9 Закону України Про архітектурну діяльність - будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". На момент проведення позапланового заходу, у позивача був відсутній документ, який надає право на виконання будівельних робіт отриманий відповідно до вимог Закону України Про регулювання містобудівної діяльності. У зв`язку з вищевикладеним вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про скасування припису, не підлягають задоволенню, у задоволені позовних вимог просить відмовити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 21.12.2019 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження.

Ухвалою суду від 12.02.2020 залучено до участі в адміністративній справі №263/16357/19 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Від третьої особи на адресу суду надійшли пояснення щодо позову, в яких зазначено, що позивачем в позовній заяві не вказано жодної норми права, яку б при винесенні оскаржуваного припису порушив відповідач. Вважає, що з огляду на відсутність порушення норм права відповідачем при винесенні оскаржуваного припису, а також на пряму заборону на улаштування балконів, позовні вимоги є необґрунтованими та незаконними. Також, позивачем вказано у позові про те, що за самовільне улаштування балкону відносно неї було винесено постанову про адміністративне правопорушення і нею було сплачено штраф у розмірі 850 гривень. Вважає, що відповідно до ч.2 ст.68 Конституції України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. У даному випадку такою відповідальністю має стати виконання позивачкою припису відповідача і сплата відповідного штрафу. На підставі викладеного, просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розгляд справи проведено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 . На підставі договору купівлі-продажу квартири від 11.07.2014 позивач придбала квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 44,47 кв.м. Прізвище « ОСОБА_5 » змінено на « ОСОБА_6 » на підставі свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_3 , виданого Приморським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області 15.02.2018.

29.09.2019 на підставі наказу про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №64 від 20.09.2019 та направлення для проведення позапланового заходу №46 від 20.09.2019 уповноваженою особою управління відповідача проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил при здійсненні будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_4 .

За наслідком проведення заходу державного нагляду складено акт №37/26092019 від 26.09.2019. Згідно акту під час проведення позапланового заходу встановлено, що в квартирі АДРЕСА_4 , що розташована на 1 поверсі 5-поверхового будинку та належить ОСОБА_4 виконуються роботи з улаштування балкону до даної квартири з металопластику, геометричними розмірами: висота 2,60 м., довжина 3,16 м., ширина 1 м., металева конструкція що кріпить балкон до стіни дома виготовлена з металевого бруса розмірами 6х5. Балкон прибудовується до квартири АДРЕСА_5 багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_6 по АДРЕСА_7 . ОСОБА_4 порушено вимоги п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», згідно якого при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивач був ознайомлений із актом позапланового заходу, про що свідчить його підпис на акті. Правом надання пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та цього акта позивач не скористався.

26.09.2019 повноваженою особою управління відповідача складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів та правил, за змістом якого позивачу вказано усунути виявлені порушення шляхом демонтування улаштованого балкону та приведення фасадної стіни будинку у попередній стан до 26.10.2019.

Також 26.09.2019 на підставі складеного акту начальником відділу контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради складений протокол про порушення ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та повідомлено позивача про призначення до розгляду справи про адміністративне правопорушення. В протоколі про адміністративне правопорушення позивач пояснив «в содеяном раскаиваюсь».

Постановою по справі про адміністративне правопорушення №21 від 01.10.2019 до позивача застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 850,00 грн. за порушення ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Суму штрафу позивачем сплачено, що підтверджується квитанцією №22 від 01.10.2019, копія якої наявна в матеріалах справи.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про основи містобудування» №2780-XII від 16.11.1992.

Відповідно до ст.1 цього закону містобудуванням є цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Законодавство України про містобудування складається з Конституції України (254к/96-ВР), цього Закону, законів України "Про регулювання містобудівної діяльності" (3038-17), "Про архітектурну діяльність" (687-14) та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання (ст.6 Закону України №2780-XII від 16.11.1992).

Статтею 5 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що при здійснені містобудівної діяльності повинні враховуватися законні інтереси та вимоги власників або користувачів об`єктів нерухомості, що оточують місце будівництва.

Згідно ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст.7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою Міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також спеціально уповноваженими органами з питань містобудування та архітектури, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Статтею 8 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що державне регулювання полягає, зокрема, в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві;

Статтею 16 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що будівельні норми, державні стандарти, норми і правила встановлюють комплекс якісних та кількісних показників і вимог, які регламентують розробку і реалізацію містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів з урахуванням соціальних, природно-кліматичних, гідрогеологічних, екологічних та інших умов і спрямовані на забезпечення формування повноцінного життєвого середовища та якнайкращих умов життєдіяльності людини.

Відповідно до ст.24 вказаного Закону державний контроль у сфері містобудування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, органами місцевого самоврядування та іншими уповноваженими на це державними органами.

Органи, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011, відповідно до якої управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність". До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Статтею 13 Закону України «Про архітектурну діяльність» до уповноважених органів містобудування та архітектури віднесені, окрім інших, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (п.6 ч.1 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» регламентовано порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що являє собою сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 9 ч.7 цього Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 15-17 Порядку №553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст.383 Цивільного кодексу України та передбачають правомочності щодо використання житла для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання в право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.

Частина 2 ст.383 Цивільного кодексу України передбачає, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Відповідно до ст.152 Житлового кодексу України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 №572, передбачено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого з установленому порядку.

Визначення термінів "переобладнання" і "перепланування" надано в Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за №927/11207. Цими Правилами також встановлено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства (пункт 1.4.1).

Відповідно до п.1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №406, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI).

При вирішенні питання правомірності винесеного управлінням відповідача припису щодо усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 26.09.2019 суд виходить із наступного.

Питання обґрунтованості здійсненого відповідачем заходу та наявності підстав для його здійснення не є спірним питанням в межах цієї справи. В наданому позові не наведено будь-яких доводів, які б спростовували встановлені відповідачем під час здійснення позапланового заходу обставини стосовно здійснення позивачем будівельних робіт, пов`язаних із реконструкцією балкону в належній йому квартирі АДРЕСА_4 .

Так, за змістом акту №37/26092019 від 26.09.2019 в ході проведеної посадовою особою органу державного нагляду (контролю) позапланової перевірки встановлено виконання робіт в квартирі АДРЕСА_4 з улаштування балкону до даної квартири з металопластику, геометричними розмірами: висота 2,60 м., довжина 3,16 м., ширина 1 м., металева конструкція що кріпить балкон до стіни дома виготовлена з металевого бруса розмірами 6х5.

Відповідно до п.8.14 ДБН В.3.2-2.2009 «Житлові будинку, реконструкція та капітальний ремонт» при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Відповідно до вимог п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до вимог додатку Б ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення": балкон - виступаюча з площини стіни фасаду обгороджена площадка, що служить для відпочинку влітку. Загальна площа квартири (житлового будинку) - сумарна площа житлових і підсобних приміщень з урахуванням лоджій, балконів, веранд і терас, що враховуються з коефіцієнтом відповідно до додатка В.

Обов`язковість дотримання суб`єктами містобудування вимог державних будівельних норм, стандартів та правил визначено положеннями законодавства України у сфері містобудування.

Тобто, позивачем було порушено діючі норми архітектурно-будівельного законодавства, а тому суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог та доводів позовної заяви.

Вказана правова позиція наведена в постанові Верховного Суду 17.10.2018 по справі №814/1486/17.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи документів, які б спростовували встановлені відповідачем в ході заходу контролю обставини стосовно проведення улаштування балкону з геометричними розмірами: висота 2,60 м., довжина 3,16 м., ширина 1 м., суд дійшов висновку про обґрунтованість висновків щодо порушення позивачем норми архітектурно-будівельного законодавства, що є підставою для винесення припису.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що при прийнятті припису від 26.09.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил відповідач діяв у межах наявних повноважень, на підставі вимог чинного законодавства, виявлене в ході заходу контролю порушення є передумовою винесення припису щодо його усунення, з огляду на що позовні вимоги про скасування припису задоволенню не підлягають.

Оскільки судом суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, підстави для здійснення розподілу судових витрат відсутні.

З огляду на наведене, на підставі положень Закону України "Про основи містобудування», Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Закон України "Про архітектурну діяльність" та керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 9, 12, 15, 19, 22, 25, 32, 72, 76, 77, 79, 139, 194, 205, 241-243, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (адреса: 85700, Донецька обл., м.Маріуполь, пр-т Миру, буд.70), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про скасування припису від 26.09.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - відмовити.

Повний текст рішення виготовлено 19.02.2020.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Т.В.Загацька