Справа № 207/135/20
Суддя: Тюлюнова В. Г.
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

№ 207/135/20
№ 2-а/207/27/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Тюлюнової В.Г.

при секретарі Куцевол Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Павлюк Кирила Віталійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

В С Т А Н О В И В :

21 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до інспектора СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Павлюка Кирила Витальевича, в якому просить суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДП 18 №364878 від 17 січня 2020 року, винесену відповідачем, якою на позивача накладено адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП, у вигляді штрафу 425 гривень за те, що 17.01.2020р. о 17 годині 00 хвилин, керуючи автомобілем ВАЗ 2105 держ. № НОМЕР_1 на перехресті вул. Москворецька та пр-ту Т. Шевченко при повороті ліворуч не надав дорогу пішоходу, який перетинав проїзну частину в попутному напрямку, чим порушив п.16.2 Правил дорожнього руху України.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, пояснив, що його вина у правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 122 КУпАП, доведена не була, а постанову вважає незаконною та необґрунтованою, а отже такою, що підлягає скасуванню, виходячи з наступного:

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановленим Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечуються систематичним контролем з боку вище стоячих органів і посадових осіб, прокурорським наглядом, правом оскарження, іншими встановленими законом способами. З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст. 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, а також вирішення її у відповідності з законом, уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи;

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Згідно зі ст. 258 КУпАП протокол про адміністративне порушення не складається в разі якщо особа не оспорює допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається. Однак, якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 256 цього Кодексу. Цей протокол є додатком до постанови у справі про адміністративне правопорушення. Співробітник поліції без складання протоколу відразу ж склав постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Керуючись наведеним, позивач зазначив, що посадовою особою - інспектором СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції Павлюком Кирилом Витальевичем, у даному випадку не здійснено забезпечення законності, не з`ясовані обставини справи при фіксуванні правопорушення, не взяті до уваги пояснення свідків. При цьому розгляд справи на місці, без підготовки та надання часу для звернення за правовою допомогою, подання заперечення на постанову, документів, які характеризують особу, інших доказів по справі, порушує права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП, з якими позивач ознайомлен не був і відповідно не мав можливості скористатися. При накладенні конкретного розміру штрафу не враховано особу, матеріальний стан та інші обставини, які слід враховувати при призначенні адміністративного стягнення, на що вказує ст. 33 КУпАП. За таких обставин процесуальні права позивача грубо порушено.

Положеннями ч. 3 ст. 258 КУпАП передбачено, що працівник патрульної поліції може винести постанову на місці вчинення правопорушення, тобто на місці зупинки транспортного засобу, проте, постанова не може бути винесена без розгляду адміністративної справи.

Таким чином, постанова про притягнення особи до відповідальності виноситься за результатами розгляду справи. Стаття 258 КУпАП вказує на те, що працівник патрульної поліції повинен дотримуватись вимог ст. 283 КУпАП, яка зазначає, що постанова виноситься тільки за результатами розгляду справи.

Розгляд справи на дорозі, на місці зупинки транспортного засобу, унеможливив виконання вимог ст. 245 КУпАП щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування усіх обставин відповідної справи.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно з приписами ст. 279 КУпАП, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Аналогічні вимоги передбачені і п.9 розділу ІІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 № 1395.

Разом з тим, відповідач виніс оскаржувану постанову, але будь-якої підготовки до розгляду справи не було, як і не було оголошення посадової особи, яка розглядає справу, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, не були вирішені клопотання, не були дослідженні докази, не були заслухані особи, які беруть участь у розгляді справи.

Позивач вважає, що відповідач грубо порушив вимоги ст. ст.278, 279 КУпАП, а сама постанова не містить посилань на жодні належні та допустимі докази, зокрема, показання свідків, показання технічних приладів та засобів, посилання на офіційні документи, тощо, на підставі яких поліцейським зроблено висновок про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП і винесена з порушенням вимог чинного адміністративного законодавства України.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час належним чином повідомлений, причину неявки не повідомив, відзиву на позов не надав.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов необхідно задовольнити з наступних підстав.

Згідно ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не наддасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

У судовому засіданні встановлено, що постановою відповідача на позивача ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 425 гривень за те, що він 17.01.2020р. о 17 годині 00 хвилин, керуючи автомобілем ВАЗ 2105 держ. № НОМЕР_1 на перехресті вул. Москворецька та пр-ту Т. Шевченко при повороті ліворуч не надав дорогу пішоходу, який перетинав проїзну частину в попутному напрямку, чим порушив п.16.2 Правил дорожнього руху України.

Постанова серії ДП 18 №364878 від 17 січня 2020 року винесена з порушенням вимог чинного адміністративного законодавства України, не містить посилання на докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до інспектора СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Павлюка Кирила Витальевича про скасування постанови серія ДП 18 №364878 від 17 січня 2020 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Витрати у вигляді судового збору, від яких позивач звільнений, покласти на рахунок держави.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 33, 122, 245, 251, 252, 254, 283, 287, 288, 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, статтями 6, 7, 18, 19, 159, 160, 162 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ідентифікаційний податковий номер НОМЕР_2 , постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , до інспектора СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Павлюк Кирила Віталійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу задовольнити.

Скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності серії ДП 18 №364878 від 17 січня 2020 року інспектора СРПП Кам`янського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Павлюк Кирила Віталійовича про накладення адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху на ОСОБА_1 за ч.2 ст.122 КупАП у вигляді штрафу у розмірі 425 гривень, провадження у справі закрити.

Витрати у вигляді судового збору, від сплати яких позивач звільнений, покласти на рахунок держави.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення . Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду , зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк апеляційного скарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, в зазначених частиною другою статті 299 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий суддя В.Г.Тюлюнова