Справа № 520/3714/19
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 р. № 520/3714/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Жука С.В.,

за участі:

представника позивача - Іващука П.В.,

представника відповідача - Гріньова Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати неправомірними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по АДРЕСА_2 під магазин" від 16.04.2018 р. під № ХК 96 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по АДРЕСА_3 . АДРЕСА_2 в АДРЕСА_2 під магазин" від 08.06.2018 р. під № ХК 84;

- скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 491 від 01.11.2018р. "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.07.2019 р. було закрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (місцезнаходження: майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ідентифікаційний код - 04059243), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_2 ) про визнання дій неправомірними та скасування наказу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2019 р., апеляційну скаргу задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 26.07.2019 року по справі № 520/3714/19 - скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року по справі №520/3714/19 адміністративну справу було прийнято до розгляду.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що реєстрація декларації про готовність до експлуатації об`єкта та право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення можуть бути скасовані у разі виявлення Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у них недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Той факт, що вищезазначені декларація та надіслане повідомлення були зареєстровані, вказує на те, що вина відповідають усім встановленим чинним законодавством України вимогам за їх формою і за змістом, оскільки жодних зауважень при їх реєстрації встановлено не було. Окрім того, позивач наголошує на тому, що перевірка щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не проводилась, акт за результатами перевірки не складався та для ознайомлення не надавався. Враховуючи вищевикладене, позивач наголошує на неправомірності наказу Інспекції ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 491 від 01.11.2018 р., яким було скасовано право на виконання будівельних робіт. На підставі вищевикладеного просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

У відзиві на позовну заяву, відповідач зазначив, що під час виходу на об`єкт встановлено, що за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 25 розташована одноповерхова нежитлова будівля, що складається з трьох окремих приміщень, в яких знаходяться магазини, орієнтовною площею забудови 80 м. кв. нежитлова будівля літ. "А-1" утворена за наслідком об`єднання будівель літ. "А-1", літ. "Б-1", літ. "В-1". Відповідачем встановлено, що реконструкція нежитлової будівля по вул. Амосова, 25 виконана зі зміною конфігурації будівель, збільшенням площі забудови з 41,9 м. кв. до 80 м. кв. збільшенням площі приміщень з 37,3 м. кв. до 74,1 м. кв., тобто зі зміною зовнішньої конфігурації об`єкта без отримання вихідних даних для проектування. Проаналізувавши приписи чинного законодавства відповідач дійшов висновку, що скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації) та шляхом здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок. Твердження позивача про те, що порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення перевірок має бути дотримано й у випадку скасування реєстрації повідомлення або декларації не ґрунтується в повній мірі на вимогах законодавства. На підставі вищевикладеного, відповідач просив у задоволенні позову відмовити.

У запереченнях на відзив, позивач зазначив, що скасування декларації про готовність до експлуатації об`єкта ґрунтується на недостовірних (неактуальних) даних та припущеннях. Порядок проведення перевірки був відповідачем був не дотриманий. На підставі вищевикладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Представник позивача у судовому засіданні повністю позов підтримав, вказав на неправомірність дій відповідача та просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі

Представник відповідача проти позову заперечував, підтримав аргументи викладені у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 була повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, однак, у судове засідання не прибула, жодних заперечень, клопотань чи заяв не надавала.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, проаналізувавши матеріали справи, виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

ОСОБА_1 було придбано нежитлову будівлю літ. "А-1", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , що підтверджується договором купівлі-продажу нежитлової будівлі №1539 від 21.11.2016 року (т. 1 а.с. 12 13).

До Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради позивачем було подане повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та зареєстроване від 17.11.2017 року під №ХК 52.

У зв`язку з технічною помилкою в основних показниках об`єкта, на виконання приписів чинного законодавства, позивачем було подано повідомлення про заміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із незначними наслідками (СС1) та зареєстровано Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. (т. 1 а.с. 16 19).

Відповідно до приписів ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом 10 робочих дні з дня реєстрації заяви.

Так, на виконання приписів чинного законодавства позивачем була подана декларація про готовність об`єкта до експлуатації та зареєстрована від 08.06.2018 р. за № ХК84 (т.1 а.с. 20 25).

На підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 08.06.2018 р. під № ХК84 зареєстровано право власності на нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_5 (т.1 а.с. 26).

Відповідач на підставі листа (вх. № 12991/0/39-18 від 26.09.2018 р.) директору Департаменту інфраструктури, направлення для проведення позапланового заходу №1091-к від 11.10.2018 р. було проведено перевірку об`єкта, який належить позивачу (т.1 а.с. 12, 49, 53). Внаслідок такої перевірки складено доповідну та службову записку. Із змісту яких вбачається, що в повідомлені про початок виконання будівельних робіт від 25.04.2018 р. № ХК 96 та в декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 08.06.2018 р. № ХК 84 по об`єкту: "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25, м. Харків під магазин" зазначено недостовірні дані щодо містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та затвердженої проектної документації (т. 1 а.с. 14 15, 65 70).

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було складено наказ № 491 від 01.11.2018 року, яким було скасовано право на виконання будівельних робіт та скасовано декларацію від 08.06.2018 р. № ХК 84 (т. 1 а.с. 11 11а, 71 72).

Не погоджуючись із рішенням суб`єкта владних повноважень позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду за захистом порушеного права.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, щодо відносин, які склались на підставі встановлених судом обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зміст та обсяг повноважень органів архітектурно-будівельного контролю на перевірку дотримання особами вимог закону у сфері будівельної справи, а також приводи, способи та порядок реалізації таких повноважень унормовані приписами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

При цьому, у силу ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 17.01.2017, № 1817-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;

2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю;

4) скасування містобудівних умов та обмежень;

5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта;

6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

На виконання ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Крім того, відповідно до пп. 8-11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. Дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження. Видача дозволу здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Законів України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" та "Про адміністративні послуги". Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що останніми чітко визначено процедуру проведення перевірки достовірності даних, наведених у деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації, шляхом проведення позапланової перевірки та визначення строку проведення такої перевірки, а саме: відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний протягом трьох місяців з дня подання відповідної декларації провести позапланову перевірку достовірності даних, наведених у декларації.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 02.02.2016 у справі №825/837/14 (провадження №К/800/46348/14) (ЄДРСР №55908622) та від 14.11.2017 у справі №817/1421/16 (провадження №К/800/22046/17) (ЄДРСР № 70324935).

Відповідно до пп. 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Слід зазначити, що оскаржуваним наказом №491 від 01.11.2018 р. скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 08.06.2018 р. №ХК 84, тобто тримісячний строк для проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у декларації відповідачем був порушений.

Окрім того, відповідачем був порушений порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки як того вимагає процедура, ані акт, ані протокол перевірки, ані припис відповідачем складено не було.

Таким чином суд зазначає, що вимога позивача про визнання неправомірними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25 в м. Харкові під магазин" від 16.04.2018 р. під № ХК 96 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25 в м. Харкові під магазин" від 08.06.2018 р. під № ХК 84 є правомірною та підлягає задоволенню.

З приводу оскаржуваного наказу, суд зазначає, що позивачем була надана копія робочого проекту "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25 у м. Харкові під магазин". Згідно із п. 4 Пояснювальної записки Робочого проекту в процесі реконструкції виконувалися наступні роботи:

- коригування планувальних рішень за допомогою розширення або закладання існуючих віконних та дверних прорізів, організації необхідних нових прорізів, встановлення внутрішніх і зовнішніх дверей в реконструйованих приміщеннях;

- опорядження приміщень;

- зовнішнє утеплення та опорядження магазину;

- благоустрій території: організація пішохідної зони, організація вимощення.

Окрім того, згідно техніко-економічних показників робочого проекту, після здійснення реконструкції змінилось призначення об`єкту з "торгового приміщення" на "магазин", загальна площа приміщення зменшилася з 76,6 м. кв. на 74.1 м. кв. (т. 1 а.с. 248 250).

Суд акцентує увагу на тому, що висновок відповідача про те, що у повідомленні про початок виконання робіт за №ХК96 та декларації про готовність до експлуатації об`єкту від 08.06.2018 р. № ХК84 наведено недостовірні відомості здійснено на підставі службової записки Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи від 01.11.2011 року. Вищезазначена службова записка слугувала також у якості підстави для винесення оскаржуваного наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 491 від 01.11.2018 р.

Суд наголошує на тому, що у службовій записці Головного спеціаліста сектору інспекційної роботи наведено застарілі дані КП "Харківське міське бюро інвентаризації", станом на 1997 р., а саме зазначено, що "площа забудови спірного об`єкту за адресою Харків АДРЕСА_6 вул. Амосова 25 становить 41,9 м кв.". На підставі цих даних зроблено хибний висновок про те, що позивач шляхом реконструкції збільшив площу приміщень з 37,3 м кв. до 74, 1 м кв. Зазначений висновок відповідача не відповідає дійсності, оскільки, як вбачається із матеріалів справи, на момент придбання спірної будівлі позивачем площа вже становила 76,6 м кв. та становила єдину нежитлову будівлю під літ. "А-1" ( т. 1 а.с. 111 120).

Отже, вимога позивача щодо скасування наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 491 від 01.11.2018р. "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації" також є правомірною та підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Крім того, слід наголосити, що згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, в аспекті необхідності забезпечення пропорційності, тобто справедливого балансу інтересів учасників суспільних відносин.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оцінивши добуті по справі докази у їх сукупності за правилами ст.ст.72-78, 90, 211 КАС України, суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень не дотримався вимог ч.2 ст.19 Конституції України, позаяк обставини події з`ясував неповно, діяння особи кваліфікував неправильно, усіх юридично значимих факторів не оцінив, унаслідок чого міра застосованої юридичної відповідальності не узгоджується із характером, змістом та наслідками діяння особи.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії" і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору. Інші доводи сторін висновки суду не спростовують.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування наказу - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправними дії інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25 в м. Харкові під магазин" від 16.04.2018 під № ХК 96 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція нежитлової будівлі по вул. Амосова, 25 в м. Харкові під магазин" від 08.06.2018 під № ХК 84.

Скасувати наказ інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 491 від 01.11.2018 р. "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації".

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 20.02.2020 р.

Суддя Полях Н.А.