Справа № 640/20797/15-а
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Ніколаєнко І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 р. Справа № 640/20797/15-а
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2016, вул. Блюхера, 7б, м. Харків, Харківська, 61168 по справі № 640/20797/15-а

за позовом ОСОБА_1

до Слобожанської митниці Державної митної служби

про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС, у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив суд визнати протиправною та скасувати постанову Харківської митниці ДФС у справі про порушення митних правил від 01.10.2015 №507/80700/15 за статтею 475 Митного кодексу України про накладення на позивача адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімум доходів громадян, що становить 850 грн.

Постановою Київського районного суду міста Харкова від 21.03.2016 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов у повному обсязі.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 31.08.2016 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Постанову Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2016р. по справі № 640/20797/15-а скасовано та прийнято нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову Харківської митниці ДФС у справі про порушення митних правил №507/80700/15 від 01.10.2015р.

Постановою Верховного Суду України від 03.12.2019 касаційну скаргу Харківської митниці Державної фіскальної служби України у Харківській області задоволено частково. Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 31.08.2016 скасовано. Передано справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

В постанові від 03.12.2019 Верховний Суд зазначив, що Митним кодексом України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи (стаття 525). При цьому, апеляційним судом не встановлювались обставини щодо дати отримання посадовою особою органу доходів і зборів матеріалів, необхідних для вирішення справи, що є необхідним, оскільки митним законодавством зафіксовано, що саме з цього дня відраховується п`ятнадцятиденний строк.

29.01.2020 до канцелярії суду від Харківської митниці ДФС надійшло клопотання про заміну відповідача, а саме: з Харківської митниці ДФС на Слобожанську митницю Державної митної служби у зв`язку з реорганізацією.

За приписами ч. 1 ст. 52 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Розглянувши вищезазначені клопотання, колегія суддів вважає за можливе здійснити заміну відповідачів, а саме: Харківську митницю ДФС на правонаступника - Слобожанську митницю Державної митної служби.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою технічного запису не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши постанову суду першої інстанції, з урахуванням висновків Верховного Суду, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу Харківської митниці ДФС від 22.06.2015р. № 237 "Про призначення перевірки" робочою групою митниці проведено перевірку дотримання вимог законодавства України під час митного оформлення товарів ТОВ "Євро-Диліжанс" в режим "безмитна торгівля" з режиму "митний склад" протягом 2013-2015 років.

Проведеною митним органом перевіркою встановлено наступне:

- у звіті за період з 01.10.2014р. по 31.12.2014р. зазначено, що протягом звітного кварталу підприємством було реалізовано 80 посудин товару "Vodka Boris Jelzin" оформленого за митною декларацією № 807030000/2014/000378. При цьому, у попередньому звіті (за період з 01.07.2014р. по 30.09.2014р.) було реалізовано 17 посудин товару "Vodka Boris Jelzin", оформленого за МД №807030000/2014/000378. Залишок товару по цій митній декларації станом на 01.10.2014р. становив 63 посудини;

- у звіті за період з 01.01.2015р. по 31.03.2015р. зазначено, що протягом звітного кварталу підприємством було реалізовано 100 посудин товару "Vodka Boris Jelzin", оформленого за митною декларацією № 807030000/2014/000454. При цьому, у попередньому звіті (за період з 01.10.2014р. по 31.12.2014р.) було реалізовано 51 посудину товару "Vodka Boris Jelzin", оформленого за МД №807030000/2014/000454. Залишок товару по цій митній декларації станом на 01.01.2015р. становив 49 посудин;

- згідно зі звітами за період з 01.07.2014р. по 30.06.2015р. (з урахуванням помилок у звітах) підприємством було реалізовано 500 посудин товару "Vodka Boris Jelzin". При цьому, за наявною у митниці інформацією з митного складу до магазину безмитної торгівлі було переміщено лише 292 посудини даного товару з 884-х, оформлених в режим "безмитна торгівля" (решта товару (592 посудини) зберігаються на митному складі);

- згідно з інформацією, що міститься у митних деклараціях в режимі "реекспорт", які були подані ТОВ "Євро-Диліжанс" на товари, реалізовані в магазині безмитної торгівлі, за період з 01.12.2014р. по 30.06.2015р. підприємством у магазині безмитної торгівлі було реалізовано 395 посудин товару "Vodka Boris Jelzin".

З моменту розміщення товару "Vodka Boris Jelzin" на митному складі по момент винесення оскаржуваної постанови підприємством у звітах про рух товарів на митному складі ТОВ "Євро-Диліжанс" не зазначаються товари, які були оформлені в режим "безмитна торгівля", але фактично продовжують знаходитися на митному складі. Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачається порушення митних правил, а саме: порушення порядку ведення обліку товарів, які перебувають під митним контролем на митному складі.

За вказаними фактами 02.09.2015 року Харківською митницею ДФС України відносно позивача складено протокол про порушення митних правил №507/80700/15, де зафіксовано наведені обставини та правопорушення (т.1 а.с. 237-240).

01.10.2015р. відповідачем винесено постанову в справі про порушення митних правил № 507/80700/15, якою ОСОБА_1 , працюючого керуючим митним складом ТОВ "Євро-Диліжанс", визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 475 Митного кодексу України, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. ( т.1 а.с.4).

Вважаючи протиправною постанову Харківської митниці ДФС про порушення митних правил №507/80700/15 від 01.10.2015р., позивач звернувся із зазначеним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки звіти про рух товарів на митному складі підписані керуючим митним складом ОСОБА_1 , який є посадовою особою ТОВ "Євро-Диліжанс" та одночасно особою, що внесла до звітів недостовірні відомості, тому саме він повинен нести відповідальність за порушення порядку ведення обліку товарів на митному складі ТОВ "Євро-Диліжанс". Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваної постанови.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 486 Митного кодексу України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст. 522 Митного кодексу України, справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468 - 470, 474, 475, 477 - 481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Згідно ст. 488 МК України провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Частиною 1 ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Статтею 508 МК визначено, що у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи.

До процесуальних дій належать:1) складення протоколу про порушення митних правил; 2) опитування осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, свідків, інших осіб; 3) витребування документів, необхідних для провадження у справі про порушення митних правил, або належним чином завірених їх копій чи витягів з них; 4) тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, та документів на них; 5) митне обстеження; 6) пред`явлення товарів, транспортних засобів і документів для впізнання; 7) експертиза; 8) взяття проб та зразків для проведення дослідження (аналізу, експертизи).

Згідно ст. 525 Митного кодексу України справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи

Матеріалами справи встановлено, що наказом Харківської митниці ДФС від 22.06.2015 №237 призначено перевірку щодо дотримання вимог законодавства України під час митного оформлення товарів ТОВ "Євро-Диліжанс" в режімі "Безмитна торгівля" з режиму "митний склад" протягом 2013-2015 років (т.2, а.с. 25).

За наслідками проведеної перевірки було виявлено в діях ОСОБА_1 порушення митних правил, а саме порушення порядку ведення обліку товарів, які перебувають під митним контролем на митному складі.

13.08.2015 року до Харківської митниці ДФС надійшла доповідна записка керівника робочої групи з проведення перевірки- головного державного інспектора митного поста "Гоптівка" Харківської митниці ДФС Шаломаєва М.Р . №67/67/1166-н "Про результати перевірки, проведеної відповідно до наказу Харківської митниці ДФС від 22.06.2015 №237 (т.2, а.с. 38).

02.08.2015 Харківською митницею ДФС України за фактом порушення порядку ведення обліку товарів, які перебувають під митним контролем на митному складі складено протокол про порушення митних правил № 507/80700/15 за ознаками ст. 475 МК України. Примірник зазначеного протоколу разом із повідомленням про дату, час і місце розгляду справи 01.10.2015 о 15:00 год. було надіслано на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

За інформацією митного орану, у день призначення справи до розгляду, а саме 01.10.2015 матеріали справи про порушення митних правил №507/80700/15 подані на розгляд заступнику начальника Харківської митниці ДФС України Морозу Р.С.

01.10.2015 Харківською митницею ДФС України винесено постанову в справі про порушення митних правил № 507/80700/15 про притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил, передбаченого ст. 475 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн.

З огляду на викладене, справу про порушення митних правил № 507/80700/15 про притягнення ОСОБА_1 розглянуто посадовою особою органу доходів і зборів у строк визначений ст. 525 МК України .

При цьому, колегія суддів зазначає, що порушення митним органом строку розгляду справи не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, адже не потягло незаконності притягнення до відповідальності.

Відповідно ч.1 ст. 531 Митного кодексу України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є:

1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил;

2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду;

3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи;

4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду;

5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення;

6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Вказаний висновок відповідає позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 24.04.2018 у справі №331/2608/17.

Надаючи правову оцінку висновку суду першої інстанції щодо вчиненого позивачем правопорушення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 404 Митного кодексу України до одного із видів діяльності, контроль за провадженням якого здійснюється органами доходів і зборів належить відкриття та експлуатація митного складу.

Згідно частини 1 статті 424 Митного кодексу України митний склад - це відповідним чином облаштовані складське приміщення, резервуар, холодильна чи морозильна камера, критий чи відкритий майданчик, призначені для зберігання товарів під митним контролем.

Порядок відкриття та експлуатації митного складу визначені главою 61 Митного кодексу України. Крім того, наказом Міністерства фінансів України «Про затвердження Порядку надання складським об`єктам статусу «митний склад» та позбавлення такого статусу» від 16.07.2015 № 835, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.08.2012 за № 1324/21636 (далі - Порядку № 835) визначені форми, порядок подання та розгляду заяв, порядок надання, зупинення дії, анулювання дозволів на провадження діяльності митного складу.

Судовим розглядом встановлено, що підприємство ТОВ «Євро-Диліжанс» (посадовою особою якого є позивач) є утримувачем митного складу відкритого типу (дозвіл на право відкриття та експлуатації митного складу на території України від 20.12.2012 № М/0246/00, площа 474,4м2) (далі - МС), що здійснює свою діяльність в зоні діяльності митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС.

Відповідно до частини 4 статті 424 Митного кодексу України митний склад відкритого типу призначається для зберігання під митним контролем товарів, що переміщуються через митний кордон України згідно із зовнішньоекономічними договорами (контрактами), укладеними як утримувачем цього складу, так і будь-якими іншими особами.

Частиною 2 статті 425 Митного кодексу України визначено, що взаємовідносини утримувача митного складу з органом доходів і зборів визначаються затвердженою керівником органу доходів і зборів та погодженою утримувачем митного складу процедурою експлуатації такого складу, яка встановлює:

1) перелік посадових осіб, які мають право доступу на митний склад;

2) особу керуючого митним складом;

3) мінімальну кількість посадових осіб органу доходів і зборів, які будуть залучені до здійснення митного контролю та митного оформлення;

4) режим роботи складу;

5) терміни подання утримувачем митного складу звітів про рух товарів на складі;

6) особливості функціонування митного складу (за наявності).

Процедура експлуатації митного складу відкритого типу товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Диліжанс» затверджена начальником Харківської митниці Міндоходів Орловим О.О. 15.10.2013 р.

Згідно вказаної процедури визначено, що особою керуючим митним складом є ОСОБА_1 .

Листом ТОВ «Євро-Диліжанс» від 15.05.2015 р. № 117 в Харківську митницю ДФС надано копію наказу від 12.11.2012 р. № 119-к про переведення ОСОБА_1 на посаду керуючого митним складом та повідомлено про відсутність у ТОВ «Євро-Диліжанс» посадової інструкції керуючого митним складом.

Частинами 1-2 статті 428 Митного кодексу України визначено, що утримувач митного складу веде облік товарів, що розміщуються на цьому складі та випускаються з нього, та щоквартально подає органу доходів і зборів звіт про рух товарів на складі за попередній квартал за формою, що встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Орган доходів і зборів має право вимагати подання позачергового звіту не частіше, ніж один раз на рік.

Облік товарів на митному складі ведеться утримувачем митного складу на рівні підгрупи (чотирьох знаків) згідно з УКТ ЗЕД з використанням звичайних правил складського обліку.

Згідно з статтею 475 Митного кодексу України адміністративну відповідальність тягнуть за собою:

1)неподання утримувачем магазину безмитної торгівлі, складу тимчасового зберігання, митного складу, вантажного митного комплексу, особою, відповідальною за експлуатацію складу організації - отримувача гуманітарної допомоги органу доходів і зборів звіту про рух товарів;

2)порушення порядку ведення обліку таких товарів.

Доводи позивача про те, що з моменту поміщення товарів, які зберігалися у митному режимі митного складу у митний режим безмитної торгівлі, утримувач митного складу, на підставі положень ч. 1 ст. 129 МК України, відобразив відомості про ці товари у відповідних графах розділу «Випуск товару з митного складу» звітів про рух товарів на митному складі не спростовують факту наявності об`єктивної сторони правопорушення в його діях.

Так, згідно п. 25 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України митний режим - це комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

Визначення поняття «митного режиму митного складу» наведене у статті 121 Митного кодексу України, у відповідності до якої це митний режим, відповідно до якого іноземні або українські товари зберігаються під митним контролем із умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Порядок відкриття та експлуатації митного складу визначений главою 61 Митного кодексу України. Зокрема, ст. 426 Кодексу визначено, що на митному складі можуть розміщуватися наступні товари:

1) поміщені у митний режим митного складу (у тому числі консолідовані вантажі);

2) поміщені у митні режими транзиту, тимчасового ввезення, переробки на митній території, експорту, тимчасового вивезення, переробки за межами митної території (без зміни цих митних режимів на митний режим митного складу);

3) призначені для тимчасового зберігання під митним контролем (на умовах, встановлених цим Кодексом для складів тимчасового зберігання).

Згідно частини 1 статті 428 Митного кодексу України визначено, що утримувач митного складу веде облік товарів, що розміщуються на цьому складі та випускаються з нього, та щоквартально подає органу доходів і зборів звіт про рух товарів на складі за попередній квартал.

Таким чином, Митним кодексом України встановлено обов`язок утримувача складу вести облік руху товарів на митному складі, як складському приміщенні, а не облік руху товарів за певними митними режимами.

Посилання позивача на те, що звіти не є формою обліку товарів, не відповідають положенням частини 1 статті 428 Митного кодексу України.

Посадові особи митниці здійснюють перевірку обліку товарів, розміщених на митному складі саме за звітами про рух товарів.

Підпунктом 5 п. 2 Процедури експлуатації митного складу відкритого типу ТОВ «Євро-Диліжанс» передбачено, що утримувач МС подає до 5-го числа місяця наступного за звітним кварталом до митного поста «Харків-центральний» звіт про рух товарів на складі за звітний квартал за формою згідно з додатком 2 Порядку у 2-х примірниках. 2-й примірник звіту з відміткою митного органу повертається утримувачу МС.

Відповідно до положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що електронний документ з відповідними реквізитами, в тому числі ЕЦП, за юридичною силою повністю рівнозначний паперовому документу.

У відповідності до положень частини 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно частини 2 статті 459 МК України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Як вбачається з матеріалів справи, звіти про рух товарів на митному складі ТОВ «Євро-Диліжанс» за період з 01.07.2014 по 30.06.2015 подані до митниці супровідними листами за підписом директора ТОВ «Євро-Диліжанс» Закутньої Т.І . Вказані звіти підписані керуючим митним складом ОСОБА_1 .

Отже, виходячи з положень ч.2 ст. 459 Митного кодексу України саме керуючий митним складом ТОВ «Євро-диліжанс» ОСОБА_1 повинен нести відповідальність за порушення порядку ведення обліку товарів на митному складі ТОВ «Євро-Диліжанс», оскільки він є посадовою особою підприємства та одночасно є особою, що внесла до звіту недостовірні відомості.

Виходячи з фактичних обставин справи, норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки керуючий митним складом ОСОБА_1, який є посадовою особою ТОВ "Євро-Диліжанс" порушив порядок ведення обліку товарів на митному складі ТОВ "Євро-Диліжанс", а тому в діях позивача є склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 475 Митного кодексу України, а отже оскаржувана постанова винесена на підставі та в межах повноважень наданих митному органу, у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому є законною.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

29.01.2020 року до суду апеляційної інстанції надійшла копія актового запису про смерть №6568 від 27074.2018 року, з якої вбачається, що позивач - ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Смерть фізичної особи позивача у випадку, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва, є підставою для закриття провадження у справі у відповідності до п.5 ч.1 ст.238 КАС України.

Згідно ч.1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 319 КАС України визначено, що якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для застосування вимог частини першої цієї статті.

З огляду на зазначене вище, та враховуючи та, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, колегія суддів не вбачає підстав закриття провадження у справі на підставі п.5 ч.1 ст. 238 КАС України.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів суду апеляційної інстанції доходить висновку, що оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а смерть фізичної особи - сторони у спорі (позивача) наступила після ухвалення рішення від 26.04.2018 року, тому відповідно до ст.ст. 316, 319 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2016 по справі № 640/20797/15-а залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді Г.Є. Бершов І.М. Ральченко