Справа № 826/11340/18
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2020 року м. Київ № 826/11340/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Київській області про скасування довідки, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Обставини справи.

На розгляд Окружного адміністративного суду міста Києва (далі - Суд) надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - Позивач) до Головного управління Держпраці у Київській області (далі - Відповідач), в якому Позивач просить Суд:

- скасувати інформаційну довідку про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) від 19.09.2017 №4.1/2/9632, виданої Головним управлінням Держпраці у Київській області, підписаної лікарем з гігієни праці ОСОБА_2 .;

- зобов`язати Головне управління Держпраці у Київській області забезпечити складання інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання з умовами праці у відповідності до вимог Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 року № 614 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 23.02.2005 року № 260/10540 (Порядку № 614).

В обґрунтування наведених вимог Позивач посилається на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.04.2017 у справі № 826/8724/16 на виконання якої Відповідачем складено Інформаційну довідку від 19.09.2017 року. Зазначив про протиправність дій Відповідача під час складання Інформаційної довідки від 19.09.2017 №4.1/2/9632, а саме: безпідставне направлення Відповідачем листа до міського центру профпаталогії для спрямування ними нового Запиту на складання нової інформаційної довідки відповідно до Порядку № 614, оскільки спочатку Відповідач мав скласти інформаційну довідку на підставі даних висновку спеціаліста Київської незалежної судово- експертної установи від 20.02.2015 року, а після - вимагати від профпаталогії Києва висновок про професійні захворювання Позивача на виробництві.

Наголошує, що в оскаржуваній Інформаційній довідці не в повному обсязі вказані роботи, які фактично виконані Позивачем за період 1988-1990 роки та за 1998 р., при цьому, наявний помилковий запис про виконання Позивачем легких ремонтних робіт по гуртожитках № № 1, 6, 7 без перевантажень і переносок своєю силою на поверхи: 1,2,3,4,5 і зворотно. Позивач зазначає, що у довідці безпідставно не враховано дані висновку Київської незалежної судово-експертної установи № 1117 від 20.02.2015, а саме 17 видів виконаних Позивачем важких, шкідливих ремонтних робіт і перевантажень за 1988-1990 роки та 1998 р., а також неправильно зроблено запис про трудовий стаж, втрату професійної працездатності. Зазначає, що довідка містить не достовірний запис про підставу звільнення з роботи, зокрема за прогул.

Позивач стверджує, що Відповідач дійшов хибного Висновку в Інформаційній довідці про умови праці працівника, зокрема, зазначивши у розділі «Гігієнічні кваліфікації праці за показниками шкідливості та небезпечності фактору виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» в 08.04.2014 р № 248 зробити неможливо в зв`язку з відсутністю об`єктивної інформації (протоколів досліджень з визначенням шкідливих виробничих факторів, матеріалів атестації робочого місця).

Вказана обставина є незаконною перешкодою в оформленні умов праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання з умовами праці у відповідності до вимог Порядку № 614.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.07.2018 року залишено заяву без руху (а.с. 118-119), яка отримана Позивачем, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією зворотної сторони конверта зі штрих-кодом (а.с. 198).

Позивачем усунуто недоліки позову, зазначені в ухвалі від 25.07.2018 року (а.с. 129).

Ухвалою Суду від 15 листопада 2018 року відкрито провадження у адміністративній справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Даною ухвалою запропоновано Відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), або заяву про визнання позову.

21.12.2018 року Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому просив суд у задоволенні позову відмовити у зв`язку з відсутністю підстав для врахування Висновку Київської незалежної судово-експертної установи № 1117 від 20.02.2015 при складанні Інформаційної довідки, в силу пункту 2 Порядку № 614, оскільки у ньому відсутні посилання на результатами проведених досліджень умов праці санітарно-гігієнічними лабораторіями з визначенням шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища і трудового процесу. Також наголошує, що при складанні Інформаційної довідки, роботодавцем була надана інформація, яка зазначена у пункті 8 довідки щодо виконання Позивачем робіт у ПрАТ «Будпроммонтаж», зокрема: різні роботи по капітальному ремонту виробничих цехів, житлових будинків, квартир, упорядкування житлових і виробничих приміщень. Протоколи лабораторних досліджень на робочому місці теслі- столяра зв 1987 -1990 роки не надавались, через їх відсутність. Звертає увагу на лист Київського НДІ судових експертиз про неможливість проведення експертизи будівельно-технічних досліджень та визначення вагових характеристик конструкцій, матеріалів та виробів будівельного призначення, що були переміщені Позивачем в період 1987-1990 роки та у 1998 році під час проведення ремонтно- будівельних робіт в гуртожитках №№ 1,6,7 за адресою: м. Київ, вул. Кіквідзе,,1/ 2 (а.с. 202- 204).

Позивач скористався своїм правом та 28.12.2018 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) подав відповідь на відзив (а.с. 222-227).

Зазначає, що спір виник з приводу невідповідності Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання від 19.09.2017 року приписам Порядку №614, що також тягне за собою скасування висновків, які складені на підставі Інформаційної довідки.

Суд розглянув матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінив докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті.

Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що Позивача з 31 серпня 1976 року по 17 грудня 1998 року працював теслею- столяром 4 розряду в бригаді по виконанню загально-будівельних робіт Тресту промисловості будівельних матеріалів Київського міськвиконкому Ремонтно-будівельного управління (реорганізований у 1996 році у ВАТ «Будпроммонтаж»), що підтверджується записами в Інформаційні довідці від 19.09.2017 році з посиланням на запис в трудовій книжці та не заперечується Позивачем (а.с. 142-144).

З наданих Суду документів вбачається, що рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.02.2003 року у справі № 622/8 зобов`язано ВАТ «Будпроммонтаж» надати ОСОБА_1 інформаційну довідку відносно умов праці з відповідним записом робіт, що фактично ним виконувалися за період 1988 -1990 рр. та 1998 рік (а.с. 195).

Як свідчать матеріали справи, рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 22.11.2007 року у справі № 2о -94/07 встановлено юридичний факт того, що Позивач у період 1988-90 роки та у 1998 році здійснював такі роботи: самостійний ремонт та заміну дверей з переноскою їх до основного місця роботи, розвантаження дверей з машин, розвантаження та перенесення рулонів лінолеуму, настил лінолеуму в коридорах гуртожитку № 1 ,6, 7, які належали тресту «Київміськбудматеріали», що знаходяться по вул. Кіквідзе (гурт. 1) та на пр-ті Науки (гурт. 6,7) у м Києві, зняття лінолеуму і перенесення його з п`ятого на перший поверх гуртожитку; розвантаження вручну з машин будівельних матеріалів, скла, плитки, віконних рам та завантаження цих матеріалів на машини з п`ятого поверху на перший поверх гуртожитків, клейка лінолеуму, проклейку елементів шаф, тумб, вікон, надавав допомогу штукатурам - малярам з розвантаження з машин бочок з розчинником, мішків з цеглою (а.с. 196-197).

09.03.2011 року за № 10/03-02 ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» надано Інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_1 за період з 1988 -1990 Рр. та 1998 рік, які аналогічні видам робіт, вказаних у рішенні Голосіївського районного суду м. Києва від 22.11.2007 року у справі № 2о -94/07 (а.с. 183).

З наявних матеріалів справи вбачається, що 18 травня 2009 року на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшла заява Позивача стосовно призначення експертного будівельно-технічного дослідження та визначення вагових характеристик конструкцій, матеріалів та виробів будівельного призначення, що були переміщені ним у період 1987-1990 рр. та 1998 рік під час проведення ремонтно будівельних робіт в гуртожитках №№ 1, 6, 7 за адресою м. Київ: вул. Кіквідзе, Ѕ (а.с. 139).

За результатами розгляду даної заяви Київський науково-дослідний інститут судових експертиз у листі від 18.06.2009 № 07/3-2920/л повідомив Позивачу про неможливість призначення та проведення експертного будівельно - технічного дослідження та визначення вагових характеристик конструкцій, матеріалів та виробів будівельного призначення, що були переміщенні Позивачем в період 1988-1990 рр. та у 1998 р під час проведення ремонтно-будівельних робіт в гуртожитку № 1, 6 , 7 м. Київ, вул. Кіквідзе , Ѕ, у зв`язку з відсутність у заяві Позивача відомостей, необхідних для класифікації конкретних будівельних виробів та матеріалів, а також у зв`язку з тим, що для окремих виробів (наприклад двері дерев`яні) окремі показники не нормуються, а з моменту виконання робіт пройшов досить тривалий час та речова обстановка зазнала змін (а.с. 139).

З висновку спеціаліста Київської незалежної судово-експертної установи від 20.02.2015 року № 1117 вбачається, що Позивача 12 грудня 2014 року звертався до них із заявою про проведення будівельно-технічного дослідження та надання відповідь на питання: яка вага будівельних конструкцій і матеріалів перенесених ОСОБА_1 при виконанні ремонтно-будівельних робіт в період 1988-1990 рр. та у 1998 році в будівлях гуртожитків №№ 1, 6, 7 по вулиці Кіквідзе, Ѕ та проспекту Науки, 96 , 102 , та вул. Моторній №5/7 в м. Києві (а.с. 162).

Спеціаліст Київської незалежної судово-експертної установи надав висновок від 20.02.2015 № 1117, що вага такий конструкцій і матеріалів становить 103870 (сто три тисячі вісімсот сімдесят) кг. (а.с. 172).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено Судом, 28 липня 2015 року Позивач звертався до Голосіївського міжрайонного управління Держсанепідемслужби за отриманням Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (далі- Інформаційна довідка).

23 вересня 2015 року Позивач отримав Інформаційну довідку, але не погоджуючись з її змістом звернувся до Суду за захистом своїх прав.

Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 18 квітня 2017 року у справі № 826/8724/16, яка набрала чинності, зобов`язав Головне управління Держпраці у Київській області забезпечити складання Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) з визначенням зв`язку захворювання з умовами праці у відповідності до вимог Порядку складання та вимоги до санітарно - гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я № 614 від 13.12.2004 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 23 лютого 2005 року за № 260/10540.

На виконання вказаного рішення Суду Відповідач листом від 30.05.2017 №4.1/2/5797 звернувся до Київської міської клінічної лікарні №5 з проханням направити на його адресу Запит на складання інформаційної довідки умов праці ОСОБА_1 при підозрі в нього професійного захворювання (а.с. 205).

З цього приводу Департамент охорони здоров`я Київської міської клінічної лікарні № 5 міський центр профпаталогії скерував Запит на адресу Відповідача, з одночасним надісланням копії ВАТ «Будпроммонтаж» (а.с. 206).

Листом від 12.07.2017 за №41/2/7235 Відповідач повідомив Позивача про направлення листа Міському центру профпаталогії для отримання нового Запиту на складання Інформаційної довідки (а.с. 140).

Судом встановлено, що Відповідачем 11 серпня 2017 року направлено припис на адресу ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» про надання інформації, документів про умови праці теслі- столяра ОСОБА_1 до 1998 року, згідно виписки з трудової книжки (а.с. 207-208), які необхідні для складання Інформаційної довідки.

На виконання припису від ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» надійшла довідка від 22.08.2017, про те, що лабораторно-інструментальні дослідження та атестація робочого місця теслі-столяра Позивача протягом роботи на підприємстві не проводилась (а.с. 209-210).

13 вересня 2017 року Відповідач оформив направлення на проведення позапланового обстеження ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» з метою складання акту за формою № 315/0, відповідно до Порядку № 614 (а.с. 211).

Як вбачається з матеріалів справи було складено Акт санітарно-епідеміологічного дослідження об`єкта (далі - Акт) за формою № 315/о про проведення лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Київській області у період з 15-19 вересня 2017 року про обстеження об`єкта у присутності головного спеціаліста сектору профілактики та розслідування профзахворювань відділу профілактики виробничого травматизму Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у м. Києві Кузьменко Т.Д., головного інженера ПрАТ «Будпроммонтаж» Козоріз О. Ф. , а також Позивача з метою позапланового обстеження робочого місяця теслі-столяра ПрАТ «Будівельно-промисловий монтаж» ОСОБА_1 згідно запиту керівника КМКЛ № 5 Міського центру профпаталогії м. Києва від 31.07.2017 вих. № 061/108- 1635/15-2 (а.с. 212-216).

У даному Акті зроблено висновок, що «Гігієнічні класифікації праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» від 08.04.2014 № 248 зробити неможливо у зв`язку з відсутністю об`єктивної інформації (протоколів досліджень з визначенням шкідливих виробничих факторів, матеріалів атестації робочих місць).

Згідно з пунктом 9 цього Акту «результати лабораторних та інструментальних вимірювань» у зв`язку з відсутністю на підприємстві, в т.ч. на робочому місці Позивача матеріалів щодо визначення шкідливих виробничих факторів, атестації робочих місць, такі дані не можуть бути надані. На даний момент провести дослідження на робочому місці неможливо у зв`язку з тим, що підприємство не працює. В Акті Комісією вказано про звільнення Позивача 17 грудня 1988 року за прогул, також наявні підписи свідків про засвідчення факту відмови Позивача, який ознайомлений зі змістом Акту, від його підписання (а.с. 212-216).

На підставі даних Акту перевірки 15-19 вересня 2017 року складена оскаржувана Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) від 19.09.2017 № 4.1/2/9632, підписана лікарем з гігієни праці головним Головного управлінням Держпраці у Київській області Хижняк Л.Д.

16 листопада 2017 року за № 30/10 підготовлено медичний висновок головним спеціалістом з профпаталогії Київської міської клінічної лікарні № 5 міського центру профпаталогії про повторне направлення ОСОБА_1 в ДУ «Інститут медицини праці академії медичних наук України» для уточнення діагнозу захворювання та зв`язку захворювання з умовами праці (а.с. 146).

23 січня 2018 року за № 2/42 ДУ «Інститут медицини праці академії медичних наук України» сформовано виписку з висновком Центральної лікарсько-експертної комісії про діагноз Позивача, згідно якої, відсутній зв`язок захворювань Позивача з умовами праці, з урахуванням умов праці, наведених в оскаржуваній Інформаційній довідці від 19.09.2017 року, а інші захворювання не входять в перелік професійних захворювань відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662 (а.с. 149).

Як вбачається з матеріалів справи Відповідач у листі від 19.03.2018 № 4.1/2-0- 846-1262 повідомив Позивача, що неможливо врахувати при складанні Інформаційної довідки даних, наведених у Висновку Київської незалежної судово-експертної установи, оскільки розрахунки проведенні без посилань на результати досліджень умов праці санітарно-гігієнічними лабораторіями з визначенням шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища та трудового процесу. Також відсутні підстави з огляду на пункт 1.22 Порядку № 614 надати йому примірник Інформаційної довідки (а.с. 141).

Не погоджуючись із даними Інформаційної довідки Позивач звернувся до Київської незалежної судово-експертної установи про надання додаткового висновку до складеного ними висновку від 20.02.2015 року для проведення запису результатів лабораторно-інструментального дослідження умов праці з визначенням шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища.

З цього приводу Київська незалежна судово-експертна установа листом від 11.05.2018 року № 6351 повідомила про відсутність фахівців, необхідні для вирішення вказаних питань, з огляду на це, порекомендувала звернутися до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (а.с. 148).

Незгода позивача із даним Інформаційної довідки від 19.09.2017 року зумовила його звернення до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Суд, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини, зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта Законами України.

11 лютого 2015 року Кабінетом Міністрів України винесено постанову «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань праці» за № 96 (далі - Положення № 96).

Так, відповідно до п. 4 Положення № 96, на Держпраці покладені, зокрема наступні завдання: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері гігієни праці, у тому числі нагляд (контроль), зокрема, за:

- факторами виробничого середовища та виробничих операцій, наявність яких може шкодити здоров`ю працівників; виконання заходів щодо запобігання виникненню професійних захворювань; дотримання вимог санітарних норм та правил; своєчасним здійсненням профілактичних заходів, спрямованих на попередження шкідливої дії факторів виробничого середовища і трудового процесу, збереження здоров`я працівників;

забезпечення складання санітарно-гігієнічних характеристик умов праці для подальшого визначення зв`язку захворювання з умовами праці.

Таким чином, з наведеного слідує, що обов`язок, щодо забезпечення складання Інформаційної довідки умов праці для подальшого визначення зв`язку захворювання з умовами праці покладено на Державну службу України з питань праці та утворені в установленому порядку територіальні органи.

Підстави, процедура складання та вимоги щодо форми інформаційної довідки про умови праці (санітарно-гігієнічна характеристика умов праці), регламентовані Порядком складання та вимогами до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 № 614, який прийнято на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 №1112 «Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві».

Згідно з п.п. 1.3.-1.6. Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри в працівника професійного захворювання (отруєння) (далі - санітарно-гігієнічна характеристика) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

До факторів виробничого середовища і трудового процесу належать шкідливі речовини, фізичні фактори - шум, інфразвук, ультразвук, неіонізуюче, іонізуюче випромінювання, мікроклімат, важкість та напруженість праці тощо відповідно до діючої гігієнічної класифікації умов праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу.

За правилами пункту 1.4 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно- епідеміологічної служби за місцем знаходження підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПК.

На підставі п. 1.7 Порядку № 614 запит на складання санітарно-гігієнічної характеристики подається ЛПЗ протягом трьох робочих днів після встановлення у працівника діагнозу підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння). Запит ЛПЗ надсилається головному державному санітарному лікарю адміністративної території за місцезнаходженням підприємства, де працює (працював) хворий, а копії запиту надаються до робочого органу виконавчої дирекції Фонду, території, відомства, де розташоване підприємство, на якому працює (працював) хворий, та роботодавцю (особі).

Таким чином, передумовами для отримання санітарно-гігієнічної характеристики є: встановлення у працівника діагнозу підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння); направлення запиту головному державному санітарному лікарю адміністративної території за місцезнаходженням підприємства, де працює (працював) хворий протягом трьох робочих днів після встановлення у працівника діагнозу підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння).

Як встановив суд, Департамент охорони здоров`я Київської міської клінічної лікарні № 5 міський центр профпаталогії, у відповідь на лист Відповідача від 30.05.2017 року №4.1/2/5797, скерував Запит на адресу Відповідача, з одночасним надісланням його копії ВАТ «Будпроммонтаж» за формою встановленою Додатком №1 до Порядку № 614.

Направлення Відповідачем листа для отримання запиту не призводить до порушення правил наведених у Порядку № 614 та прав й охоронюваних законом інтересів Позивача.

Згідно з пунктом 1.10. Порядку № 614 у разі, коли працівник працював на декількох підприємствах, санітарно-гігієнічна характеристика складається закладом державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснював державний санітарно епідеміологічний нагляд за останнім підприємством, де працював працівник, з доданням при потребі інформаційних довідок від інших закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, які здійснювали державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємствами, де він працював раніше.

У зазначеному Порядку встановлено, що на робочі місця осіб, які працюють складається санітарно-гігієнічна характеристика умов праці, а на непрацюючих пенсіонерів та осіб, що не працюють, відповідно до п. 1.9 Порядку складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збережені останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання такої Інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції зазначеного фонду.

Судом встановлено, що останнім місцем роботи Позивача був Трест промисловості будівельних матеріалів Київського міськвиконкому Ремонтно-будівельного управління (реорганізований у 1996 році у ВАТ «Будпроммонтаж»). Працював Позивач теслею - столяром 4 розряду в бригаді по виконанню загально-будівельних робіт у період з 31.08.1976 року по 17.12.1998 році та звільнений за прогул ст. 40 п. 4 КЗпП (вбачається зі змісту позовної заяви та Інформаційної довідки від 19.09.2017).

Тобто, місцем роботи Позивача, яке підлягало обстеженню для вирішення питання про зв`язок захворювання з умовами роботи для розвитку професійного захворювання було ВАТ «Будпроммонтаж», відповідно, складена за цим підприємством оскаржувана Інформаційна довідка, в якій надано оцінку шкідливості умов його роботи.

Отже, на дату складання Інформаційної довідки Відповідач мав відповідні функції та повноваження щодо складання такої Довідки, що не заперечується Позивачем.

У відповідності до п. 1.12 Порядку № 614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

Підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 № 160 "Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах". Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства (п.1.5 Порядку № 614).

Пунктом 1.14 Порядку № 614 передбачено, що для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою.

Санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем.

Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством (п. 1.6 Порядку № 614).

Пунктом 1.17 Порядку визначено, що документи згідно з додатком 3 роботодавець (уповноважений ним орган) (особа), а в разі ліквідації підприємства його правонаступник (особа) узгоджує з робочим органом виконавчої дирекції Фонду, а також з профспілковою організацією підприємства відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

Відповідно до пункту 1.18 Порядку № 614 заклад державної санітарно-епідеміологічної служби в термін 15 днів після одержання матеріалів від роботодавця (особи), визначених у додатку 3, проводить вивчення та аналіз документів, поданих власником підприємства, а також обстеження підприємства для уточнення умов праці працівника в його присутності, представників роботодавця, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, профспілкової організації з проведенням, у разі необхідності, вимірювань (досліджень) виробничих факторів і трудового процесу за кошти роботодавця.

За змістом пунктів 1.19, 1.20 Порядку № 614 у термін до 5 днів комісія складає акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315-0/о. Заклад державної санітарно-епідеміологічної служби протягом 5 робочих днів після складання та підписання акта всіма членами комісії готує санітарно-гігієнічну характеристику (на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють - Інформаційну довідку відповідно до п. 1.19 Порядку).

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Держпраці у Київській області 11.08.2017 року на адресу керівника ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» направлено припис про надання інформації, документів про умови праці ОСОБА_1 за професією до 1998 року, у зв`язку з підозрою у нього професійного захворювання.

13 вересня 2017 року Відповідач оформив направлення на проведення позапланового обстеження ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» з метою складання акту за формою 315/0, відповідно до Порядку № 614 (а.с. 211).

Як зазначалося вище, з Акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта у період 15-19 вересня 2017 року, видно, що лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Київській області ОСОБА_2 проведено обстеження об`єкта з метою позапланового обстеження умов праці теслі - столяра 4 розряду ОСОБА_1 за результатами якого складено акт санітарно-епідеміологічного обстеження ПрАТ «Будівельно-промисловий монтаж» за формою 315/о, на підставі відомостей, що надав власник на офіційний запит головного державного санітарного лікаря, адміністративної території, за місцезнаходженням підприємства та отриманих документів.

Оскаржувана Інформаційна довідка від 19.09.2017 року складена за формою визначеною додатком № 2 до Порядку № 614 лікарем з гігієни праці ОСОБА_2 та затверджена першим заступником начальника Головного Управління Держпраці у Київській області 19 вересня 2017 року на підставі даних Акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта.

Як видно з матеріалів справи, у зв`язку з відсутністю на підприємстві, в т.ч. на робочому місці Позивача матеріалів щодо визначення шкідливих виробничих факторів, атестації робочих місць, такі дані не можуть бути надані. На даний момент провести дослідження на робочому місце не можливо у зв`язку з тим, що підприємство не працює (пункт 9 Акта санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/о).

Тобто, виходячи зі змісту оскаржуваної Інформаційної довідки, складеної на підставі Акту, питання про наявність шкідливих умов праці на останньому місці роботи Позивача взагалі не досліджувалось.

До суду не надано доказів того, чи здійснювалось дослідження аналогічних до професії Позивача місць роботи, чи було беззаперечно безпечним для здоров`я Позивача останнє місце роботи, враховуючи що ним здійснювались ремонтно-будівельні роботи та надано інформацію про види робіт, виконуваних ОСОБА_1 у період 1988-1990 рр. та у 1998 році.

Водночас, Суд звертає увагу, що у додатку № 2 Порядку № 614 вказано, що пункти 9-11 інформаційної довідки заповнюються при наявності відповідних даних, тому зауваження Позивача щодо порушень Відповідача, допущених під час заповнення вказаних пунктів, не обґрунтовані та не підтверджені доказами, які б об`єктивно спростовували зазначені вище показники, або доводили їх невідповідність дійсним умовам праці Позивача.

Тобто, Інформаційна довідка від 19.09.2017 року складена у відповідності до вимог Додатку № 2 до Порядку № 614.

Також, Суд приходить до переконання, що при складанні інформаційної довідки умов праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання від 19 вересня 2017 року використовували дані тільки з офіційних документів наданих ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж», що відповідає вимогам Порядку № 614, тому відсутні підстави для її скасування, в той час як будь-яких належних та допустимих доказів на спростування зазначених в Інформаційній довідці показників Позивач не надав.

Не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної доводи позовної заяви про те, що інформаційна довідка про умови праці Позивача складена з порушенням нормативних вимог Порядку №614, а саме про те, що її складання здійснено без даних висновку спеціаліста Київської незалежної судово-експертної установи від 20.02.2015 року № 1117, оскільки при складанні інформаційної довідки від 19.09.2017 використовували дані тільки з офіційних документів за підписом відповідальних осіб підприємства ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж, які несуть відповідальність за достовірність наданої інформації, що відповідає вимогам п.1.14 Порядку № 614.

Крім того, Суд звертає увагу, що діючим законодавством Суд не наділений повноваженнями щодо встановлення переліку документів, які суб`єкт владних повноважень повинен приймати до уваги при здійсненні покладених на нього завдань.

Посилання в адміністративному позові на те, що в Інформаційній довідці не повному обсязі вказані фактично виконані роботи за період 1988-1990 роки та за 1998 рік, та наявний помилковий запис про виконання Позивачем легких ремонтних робіт по гуртожитках №№ 1,6,7 без перевантажень і переносок своєю силою на поверхи: 1,2,3,4,5 і зворотно, які нібито, Суд не приймає до уваги, оскільки Позивачем по справі не доведено вказаних обставин, відповідно до вимог ст.ст.72,77 КАС України.

З урахуванням того, що при складанні Інформаційної довідки від 19.09.2017 року, зокрема у пункті 8 про умови праці Позивача використовувалися дані тільки з офіційних документів наданих ПАТ «Будівельно-промисловий монтаж» від 09.03.2011 № 10/03-02 та від 22.08.2017 року що відповідає вимогам п.1.14 Порядку № 614, тому відсутні підстави для її скасування.

Даних же про те, що інформація у висновку оскаржуваної Інформаційної довідки від 19.09.2017 №4.1/2/9632 про умови праці працівника у пункті «Гігієнічні кваліфікації праці за показниками шкідливості та небезпечності фактору виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» не відповідає дійсності або про те, що Довідка умов праці Позивача складена на підставі інформації, яка призвела до необґрунтованого прийняття довідки про зв`язок захворювання з його умовами праці, Позивачем не надано.

Зроблені в Інформаційній довідці від 19.09.2017 записи про трудовий стаж, підставу звільнення Позивача з роботи, втрата професійної працездатності є цілком обґрунтованими, оскільки Позивачем не надано доказів, які б підтверджували наявність інших даних про умови праці відмінних від використаних Відповідачем.

Враховуючи, що позивачем не надано суду доказів та з матеріалів справи не вбачається інших даних для спростування відомостей в Інформаційній довідці, Суд приходить до висновку про безпідставність підстав для задоволення позову.

У відповідності до п. 3 додатку № 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232 «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» (далі - Порядок № 1232 чинній на момент виникнення спірних правовідносин) рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: копії трудової книжки, - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на комісію з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається фахівцями установи державної санітарно-епідеміологічної служби, яка здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, у разі підозри в нього професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); актах за формою Н-5 і Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

Згідно до п. 66 Порядку № 1232 (чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу лікар-профпатолог Автономної Республіки Крим, області або міста направляє хворого до спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу з відповідними документами.

До спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу в разі потреби для встановлення діагнозу може направлятися також хворий, який проходить обстеження у будь-якому науковому інституті (установі) медичного профілю.

Спеціалізовані профпатологічні лікувально-профілактичні заклади проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз професійного захворювання. Діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу професійного захворювання покладається на керівників таких закладів та голів лікарсько-експертних комісій. (п. 67 Порядку № 1232 чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності з п. 68 Порядку № 1232 чинній на момент виникнення спірних правовідносин) у спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки.

Як свідчать матеріали справи на підставі медичного висновку головного спеціаліста з профпаталогії Київської міської клінічної лікарні № 5 міського центру профпаталогії від 16.11.2017 року № 30/10 ОСОБА_1 повторно було направлено в ДУ «Інститут медицини праці академії медичних наук України» для уточнення діагнозу захворювання та зв`язку захворювання з умовами праці.

З матеріалів справи вбачається, що медичним висновком Центральної лікарсько-експертної комісії закладу ДУ « Інститут медицини праці академії медичних наук України» про наявність (відсутність) професійного характеру захворювання у Позивача, встановлено відсутність зв`язку з умовами праці з урахуванням умов праці, зазначені в оскаржуваній Інформаційній довідці від 19.09.2017 року, а інші захворювання не входять в перелік професійних захворювань відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662.

Таким чином, висновком ДУ «Інституту медицини праці академії медичних наук України» була підготовлена Центральною лікарською-експертною комісіє про діагноз Позивача від 23.01.2018 за № 2/42 після складення оскаржуваної Інформаційній довідки від 19.09.2017.

Відповідно до п. 1.26 Порядку № 614 у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку.

За таких обставин, Суд прийшов висновку про доцільність відмови у задоволенні позову, оскільки відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до частини першої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом (частина четверта статті 242 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 у повному обсязі.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Разом з тим, зважаючи на те, що суд відмов у задоволені позовних вимог, та оскільки позивача звільнено від сплати судового збору, підстави для відшкодування судових витрат відсутні.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_8 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпраці у Київській області (04060, м. Київ, вул. Вавілових, 10, ) про скасування інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) від 19.09.2017 №4.1/2/9632, виданої Головним управлінням Держпраці у Київській області, підписаної лікарем з гігієни праці ОСОБА_2 та зобов`язання Головного управління Держпраці у Київській області забезпечити складання інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання з умовами праці у відповідності до вимог Порядку складання та вимоги до санітарно -гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 року № 614 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 23.02.2005 року № 260/10540 - повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда