Справа № 120/678/20-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2020-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття провадження у адміністративній справі

м. Вінниця

24 лютого 2020 р. Справа № 120/678/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс М.Б., перевіривши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКІТАН» (вул. Тімірязєва, 44, м. Немирів, Вінницька область, 22800, )

до Головного управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21036, )

про визнання протиправним та скасування наказу

УСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКІТАН» до Головного управління ДПС у Вінницькій області. У позовній заяві позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 22.01.2020 № 397 «Про проведення фактичної перевірки ТОВ «ВІКІТАН» ()».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що наказом Головного управління ДПС у Вінницькій області від 22.01.2020 № 397, призначено проведення фактичної перевірки позивача щодо порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами - лічильниками та/або рівномірами - лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

На думку позивача, наказ Головного управління ДПС у Вінницькій області від 22.01.2020 № 397 про проведення фактичної перевірки ТОВ «ВІКІТАН» () прийнятий з порушенням процедури та порядку його прийняття, оскільки у наказі відсутні будь - які посилання відповідача на конкретні підстави призначення такої перевірки, що передбачені п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України.

Тому вважаючи наказ від 22.01.2020 № 397 про проведення фактичної перевірки протиправним та з метою його скасування, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду, відсутні підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі.

Пунктом 4 ч. 9 ст. 171 КАС України регламентовано, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Позивач просить розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Розглядаючи клопотання позивача, суд керується такими мотивами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 10 ч. 6 ст. 12 КАС України передбачено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що навіть справи незначної складності за певних умов можуть бути предметом розгляду за правилами загального позовного провадження. Критеріями для оцінки при вирішенні цього питання є: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думка сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Переданий позивачем на розгляд суду спір не належить до числа тих, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України).

Частинами 5, 6 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відтак, при вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, доводи особи яка заявляє клопотання є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Згідно ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, що входять у предмет доказування встановлюються визначеними ч. 2 ст. 72 КАС України засобами доказування. До них належать: 1) письмові, речові і електронні докази; 2) висновки експертів; 3) показання свідків.

Тому, навіть у випадку розгляду справи без проведення судового засідання та без повідомлення сторін, учасники справи не позбавлені можливості подавати докази у порядку та строки встановлені процесуальним законом, висловлювати свою позицію письмово у передбачених ст. 159 КАС України заявах по суті справи та наводити свої міркування щодо доводів процесуальних опонентів.

Суд зазначає, що позивачем не наведено у клопотанні жодних аргументів про необхідність проведення судового засідання.

Як зазначалося вище, адміністративна справа за своєю категорією та складністю належить до справ незначної складності, що також виключає необхідність її розгляду у порядку загального позовного провадження.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) вказує на те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Відтак, враховуючи, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання, а позивачем у клопотанні не наведено жодних аргументів про доцільність його проведення, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача.

Частиною 1 ст. 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Враховуючи категорію цієї справи та беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, доходжу висновку про наявність підстав для її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Також одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про допит свідка.

Щодо заявленого клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1, 2 ст. 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Обґрунтовуючи клопотання про допит свідка позивач зазначив, що ОСОБА_1 можуть бути відомі обставини щодо дійсного проведення відповідачем фактична перевірка ТОВ «ВІКІТАН» на підставі наказу від 22.01.2020 № 397 за адресою: Вінницька обл., Тульчинський р-н, с. Нестерварка, вул. Леонтовича, 78/г, автогаззаправка 23.01.2020.

Суд зазначає, що обставини, які може повідомити свідок, а також дії, які могли бути вчинені в процесі перевірки не пов`язані із підставою для прийняття спірного наказу, оскільки проведення перевірки є наслідком оскаржуваного наказу, а не його причиною.

Як передбачено ч. 1 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Отже, показання свідка щодо порядку проведення фактичної перевірки на підставі оскаржуваного наказу не можуть вважатися належними доказами у цій справі, оскільки стосуються процедури самої перевірки, а не підстав її проведення. Тому, у задоволенні клопотання позивача про допит свідка слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

В силу ч. 3 ст. ст. 77 КАС України, докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Про витребування доказів за власною ініціативою суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Як встановлено судом, підставою для прийняття спірного наказу від 22.01.2020 № 397 була інформація про порушення позивачем вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами - лічильниками та/або рівномірами - лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Тому, з метою повного та всебічного дослідження всіх обставин у справі, доходжу висновку про наявність підстав для витребування у Головного управління ДПС у Вінницькій області інформації, яка стала підставою для прийняття спірного наказу від 22.01.2020 № 397 із посиланням на джерела відомостей про порушення позивачем вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами - лічильниками та/або рівномірами - лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, в контексті застосованої п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України підстави для прийняття спірного наказу.

Керуючись ст. 12, 80, 160, 161, 171, 248, 256, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКІТАН» до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу.

2. Розгляд справи здійснюватиметься суддею Богоносом Михайлом Богдановичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.

3. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку ст. 162 КАС України

4. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України.

5. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України.

6. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКІТАН» про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

7. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКІТАН» про допит свідка відмовити.

8. Витребувати за ініціативою суду у Головного управління ДПС у Вінницькій області та зобов`язати надати у строк для подання відзиву на позовну заяву інформацію, яка стала підставою для прийняття спірного наказу від 22.01.2020 № 397 із посиланням на джерела відомостей про порушення позивачем вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами - лічильниками та/або рівномірами - лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, в контексті застосованої п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України підстави для прийняття спірного наказу.

9. Роз`яснити відповідачу, що в силу ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

10. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи.

11. Копію позовної заяви з додатками направити відповідачу.

12. Повідомити, що учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею (ст. 256 КАС України) та оскарженню не підлягає.

Суддя Богоніс Михайло Богданович