Справа № 140/3438/19
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року ЛуцькСправа № 140/3438/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

при секретарі судового засідання Новак Л.О.,

за участю представників позивача Бідзілі А.А., Ольховського М.В.,

відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача Бутулай І.І.,

розглянувши в судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Архітектурне Бюро Спецпроект» до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Возного Ігоря Петровича про визнання протиправними та скасування постанови та припису,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Архітектурне Бюро Спецпроект» (далі ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект», позивач) звернулося з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Возного Ігоря Петровича (далі головний інспектор УДАБІ у Волинській області Возний І.П., відповідач) про визнання протиправними та скасування постанови №8 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 листопада 2019 року та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» було виготовлено робочий проект «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області». головним архітектором проекту є ОСОБА_2 .

25 жовтня 2019 року головним інспектором УДАБІ у Волинській області Возним І.П. проведено позапланову перевірку заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області», за результатами якої складено акт від 25 жовтня 2019 року №219А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Перевіркою виявлено, що проектна документація на зазначений об`єкт розроблена позивачем з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки головним інспектором УДАБІ у Волинській області Возним І.П. позивачу 25 жовтня 2019 року винесено припис припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також прийнято постанову від 08 листопада 2019 року №8 про накладення штрафу у сумі 180 630 грн. на підставі абзацу другого частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Позивач вважає вказані постанову № 8 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 листопада 2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року протиправними та такими, що підлягають скасуванню з наступних підстав.

Про проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Нове будівництво магазину зі складськими приміщенням на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області» ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» не було відомо, на момент складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 жовтня 2019 року, уповноважені представники були відсутні, що позбавило товариство можливості реалізувати надані йому права бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки та надати відповідачу проектну документацію та відповідні документи, що на думку товариства, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, позивач не погоджується із висновками, викладеними в акті перевірки, які стали підставою для прийняття спірних постанови про накладення штрафу та припису. З цього приводу зазначив, що об`єкт «Нове будівництво магазину зі складськими приміщенням на АДРЕСА_1 . Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району АДРЕСА_2 » є об`єктом із незначним класом наслідків (СС1), а тому робочий проект (РП) розробляється в одну стадію, що і було виконано проектувальником - ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» згідно із завданням на проектування. Відтак висновок головного інспектора будівельного нагляду про порушення позивачем пункту 8.2 ДБН А.2.2.3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (надалі ДБН А.2.2.3-2014), абзацу першого пункту 9 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2011 року №45 є безпідставним.

Вказує, що твердження відповідача про відсутність відомостей про доступність об`єкта будівництва маломобільних груп населення спростовується пояснювальною запискою робочого проекту «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_3 Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області», де в пункту 12 Маломобільні групи населення, зазначено: «Доступність мало мобільних груп населення забезпечена».

Щодо відсутності, на думку відповідача, в робочому проекті креслення основних вимог позивач вказує, наступне: пункт 5.1 ДБН В.2.2-40:2018 входи і шляхи руху відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху, які розроблений фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 за окремим завданням на проектування, оскільки завдання на проектування та укладеним договором від 11 вересня 2019 року між громадянином ОСОБА_4 (замовник) та ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект», не передбачалось розробки зазначеного розділу проекту; умови безперешкодного пересування по ділянці до будівлі або по території установи, організації та підприємства з урахуванням вимог ДБН Б.2.2-12, ДБН Б.2.2-5, ДБН В.2.3-15 передбачені ГП благоустрій; пункт 5.3 ДБН В.2.2-40:2018 креслення зовнішнього пандусу, відмітка рівня підлоги магазину співпадає з відміткою рівня землі; пункту 5.4 ДБН В.2.2-40:2018 паркувальні місця, відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху; пункт 5.5 ДБН В.2.2-40:2018 пристрої та обладнання (поштові скриньки, укриття таксофонів, банкомати, інформаційні щити) замовником в завданні на проектування не передбачалось, а тому такі креслення робочого проекту не розроблялись; пункт 8.2 ДБН В.2.2-40:2018 тактильні смуги, відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху та благоустрій території аркуш 4; пункт 11 ДБН В.2.2-40:2018 санітарно-гігієнічні вимоги - як зазначено в пояснювальній записці робочого проекту, робочі креслення виконані згідно з санітарно-гігієнічними вимогами ДБН Б.2.2-12, ДБН В.2.2-9, ДБН В.2.2-15. Конструкції, деталі та обладнання будівель і споруд, опорядження стін і стель, покриття підлог всіх приміщень, а також сходів, коридорів передбачені із матеріалів, що відповідають вимогам ДБН В.1.2-8, ДБН В.1.2-10, ДБН В.1.2-11. Для об`єктів категорія складності яких є СС1 та чисельність відвідувачів не перевищує 50 осіб не потрібно передбачати туалети загального користування з універсальною кабіною.). Крім того, позивач наголошує, що відповідачем не вказано, яку норму ДБН В.2.2-40:2018 Інклюзивність будівель і споруд порушено.

Позивач також зазначає, що відповідно експертної оцінки №03-0717-19 від 13 листопада 2019 року ДП «Укрдержекспертиза» у Волинській області щодо дотримання вимог міцності, надійності та довговічності об`єкту будівництва, з питань створення умов для забезпечення безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших мало мобільних груп населення об`єкт «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області», зауваження відсутні та в проекті передбачені заходи щодо додержання вимог з питань створення умов для забезпечення безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших мало мобільних груп населення.

З урахуванням викладеного позивач просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою від 27 листопада 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

У відзиві на позов від 16 грудня 2019 року відповідач позов не визнав та просив відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваних постанови та припису. В обґрунтування цієї позиції вказав, що на підставі необхідності перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 03 жовтня 2019 року №ВЛ05, наказу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області від 16 жовтня 2019 року №219П «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 16 жовтня 2019 року №219 посадовою особою УДАБІ у Волинській області ОСОБА_1 проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_2 » та під час перевірки отримано проектну документацію від замовника будівництва та одночасно генерального підрядника ОСОБА_4 , якому вона була передана генеральним проектувальником - ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» за актом №1 здачі-прийому роботи за договором від 11 вересня 2019 року.

Складеними у присутності замовника та генерального підрядника ОСОБА_4 актом за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №219А від 25 жовтня 2019 року, а також протоколом про адміністративне правопорушення 25 жовтня 2019 року встановлено, що проектна документація «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_2 », розроблена позивачем та передана замовнику з порушення вимог державних будівельних норм, а саме: 1) проектування здійснене в одну стадію робочий проект (РП). Робочий проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної частини та робочої документації. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація в повному обсязі. На час перевірки робоча документація не розроблялась. Порушено абзац другий частини першої, пункт 2 частини п`ятої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзац перший пункту 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 (далі Порядок №45), п.8.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації» на будівництво». 2) В пояснюючій записці відсутні відомості про доступність об`єкта будівництва для маломобільних груп населення, чим порушено, абзац перший пункту 9 Порядку №45, пункт 8 додатку Д ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення».

В робочому проекті відсутні креслення основних вимог: пункт 5.1 ДБН В.2.2-40:2018 (входи і шляхи руху); пункт 5.3 ДБН В. 2.2-40:2018 (креслення зовнішнього пандусу); пункт 5.4 ДБН В.2.2-40:2018 (паркувальні місця); пункт 5.5 ДБН В.2.2- 40:2018 (пристрої та обладнання); пункт 8.2 ДБН В.2.2-40:2018 (тактильні смуги), пункт 11 ДБН В.2.2-40:2018 (санітарно-гігієнічні вимоги).

Вважає, що оскільки перевіркою встановлені порушення вимог державних будівельних норм, які позивачем не спростовано, то застосування штрафу на підставі Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та видання припису відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, що за формою та строком для усунення порушень відповідає додаткам 3-4 цього Порядку, є правомірним.

Крім того, вказує, що позапланова перевірка проведена у присутності суб`єкта містобудування - замовника і генерального підрядника ОСОБА_4 . Акт №219А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 жовтня 2019 року надіслані позивачу 31 жовтня 2019 року рекомендованим листом та отримані позивачем 04 листопада 2019 року. Вважає, що відповідачем не порушено права позивача під час проведення перевірки, складання акту №219А, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки позивач знайомився зі складеними за результатами перевірки документами (які отримав за 4 дні до розгляду справи), для участі у розгляді справи направив представника - Бідзілю Тетяну Андріївну, подав клопотання від 07 листопада 2019 року №12. Відповідач також вказує на відсутність обов`язку повідомляти позивача про проведення позапланової перевірки, оскільки чинне законодавство України таке не передбачає.

З наведених підстав в задоволенні позову просив відмовити.

У поданих до суду позивачем відповіді на відзив та представником відповідача запереченнях на відповідь на відзив учасники справи підтвердили власну правову позицію, не погодившись із доводами протилежної сторони.

Ухвалою суду від 23 грудня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали повністю та просили їх задовольнити.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні позов не визнали з підстав, викладених у відзиві проти позову та запереченнях, просили у його задоволенні відмовити повністю.

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що на підставі наказу ДАБІ України від 16 жовтня 2019 року №219П «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 16 жовтня 2019 року №219 головним інспектор УДАБІ у Волинській області Возним І.П. проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування (замовник, підрядник ОСОБА_4 , проектувальник ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект») вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул.Гостинна, 1 в с.Зміїнець Луцького р-ну Волинської області». Перевірку проведено з 17 по 25 жовтня 2019 року. За результатами даної перевірки складено акт від 25 жовтня 2019 року №219А (далі - акт перевірки).

За результатами проведеної перевірки виявлено порушення містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил генеральним проектувальником ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект». Так відповідно до висновків акта перевірки під час виготовлення проектної документації має місце порушення абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу першого пункту 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 (далі Порядок №45), пункту 8.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації» на будівництво»: проектна документація розроблена згідно завдання на проектування у одну стадію робочий проект (РП) проектування здійснене в одну стадію робочий проект (РП). Робочий проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної частини та робочої документації. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація в повному обсязі. На час перевірки робоча документація не розроблялась. Також виявлено порушення абзацу першого пункту 9 Порядку №45, пункту 8 додатку Д ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення»: в пояснюючій записці відсутні відомості про доступність об`єкта будівництва для маломобільних груп населення; в робочому проекті відсутні креслення основних вимог: пункт 5.1 ДБН В.2.2-40:2018 (входи і шляхи руху); пункт 5.3 ДБН В. 2.2-40:2018 (креслення зовнішнього пандусу); пункт 5.4 ДБН В.2.2-40:2018 (паркувальні місця); пункт 5.5 ДБН В.2.2- 40:2018 (пристрої та обладнання); пункт 8.2 ДБН В.2.2-40:2018 (тактильні смуги), пункт 11 ДБН В.2.2-40:2018 (санітарно-гігієнічні вимоги).

У вказаному акті перевірки відповідачем вказано, що у проведені заходу державного нагляду (контролю) беруть учать замовник, генпідрядник ОСОБА_4 та директор ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» ОСОБА_5 Андрій ОСОБА_6 , та зроблено відмітку про відмову замовника, генпідрядника та генерального проектувальника від підписання та отримання акта перевірки.

25 жовтня 2019 року головним інспектором УДАБІ у Волинській області Возним І.П. складено також і протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» (директор Бідзіля Андрій Андрошович) та видано ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» (директор Бідзіля Андрій Андрошович) припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» привести у відповідність проектну документацію згідно з вимогами: абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу першого пункту 9 Порядку №45, пункту 8.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації» на будівництво», абзацу першого пункту 9 Порядку №45, пункту 8 додатку Д ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення» у строк до 25 листопада 2019 року.

Акт перевірки від 25 жовтня 2019 року №219А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 жовтня 2019 року та припис про усунення виявлених порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року надіслані позивачу листом Управління ДАБІ у Волинській області від 30 жовтня 2019 року №1003-/1.19/2589/19, та отримані ТОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» 04 листопада 2019 року. У вказаному листі позивача додатково повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11:00 08 листопада 2019 року.

Не погоджуючись зі змістом акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 08 листопада 2019 року ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» було подано до Управління ДАБІ у Волинській області клопотання про приєднання до матеріалів справи копії документів про відсутність яких вказував відповідач та які, на думку товариства, свідчать про відсутність порушень містобудівного законодавства та відповідні пояснення.

08 листопада 2019 року головним інспектором УДАБІ у Волинській області Возним І.П. прийнято постанову №8, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом другим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 180 630 грн. В основу постанови покладено висновки акта перевірки, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 25 жовтня 2019 року.

Крім того, 08 листопада 2019 року постановою № 85 по справі про адміністративне правопорушення визнано головного архітектора проекту ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 96-1 КУпАП.

Позивач, не погоджуючись із приписом та постановою про накладення штрафу, звернувся для захисту своїх прав із даним позовом до суду.

Згідно зі статтею 10 Закону України від 20 травня 1999 року №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687-XIV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Як визначено частиною першою статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як вказано у пункті 1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пунктом 5 та 7 даного Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктами 16, 18 вказаного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (у разі передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта такий строк становить один місяць).

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Як встановлено судом, відповідачем в акті перевірки від 25 жовтня 2019 року №219А перевірки вказано, що у проведені заходу державного нагляду (контролю) беруть учать замовник, генпідрядник ОСОБА_4 та директор ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» Бідзіля Андрій Яношович, та зроблено відмітку про відмову замовника, генпідрядника та генерального проектувальника від підписання та отримання акта перевірки.

Однак, матеріалами справи підтверджено, що директором ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» є ОСОБА_7 , який в позовній заяві та в судовому засіданні заперечив свою присутність та присутність уповноважених осіб товариства під час проведення заходу державного нагляду (контролю) на об`єкті «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_1 .Гостинна, 1 в с.Зміїнець АДРЕСА_4 - АДРЕСА_2 », та наголосив на порушені відповідачем обов`язку щодо повідомлення позивача, як суб`єкта містобудівної діяльності про проведення такого заходу, який в свою чергу позбавив позивача права бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки та надати відповідачу проектну документацію та відповідні документи

Разом з тим, у відзиві на позовну заяву, вказано, що акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення від 25 жовтня 2019 року складені у присутності замовника та генерального підрядника ОСОБА_4 . Крім того, в судовому засіданні, відповідач головний інспектор УДАБІ у Волинській області Возний І.П. підтвердив, що уповноважена особа ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» не була присутня під час проведення заходу державного нагляду (контролю) на об`єкті «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул.Гостинна, 1 в с.Зміїнець Луцького р-ну Волинської області».

Доказів повідомлення позивача про проведення перевірки та обставин, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення про проведення перевірки судом не встановлено.

З врахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не довів, що про проведення перевірки позивач були поінформований належним чином. Більше того, відповідач протиправно зазначив у акті перевірки інформацію про присутність директора ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» під час проведення заходу державного нагляду (контролю) на об`єкті «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул.Гостинна, 1 в с.Зміїнець Луцького р-ну Волинської області» та його відмову від підпису та отримання акта перевірки, яка не відповідає дійсним обставинам.

Суд зазначає, що акт складений за відсутності суб`єктів містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останніх, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Аналогічну правову позицію Верховний Суд висловив у постановах від 07 лютого 2019 року в справі №201/3017/17, від 27 лютого 2019 року в справі №210/3059/17, від 08 листопада 2019 року в справі №400/2866/18.

Крім того, щодо встановлених перевіркою порушень містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил проектувальником ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» та притягнення позивача до відповідальності суд зазначає наступне.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон №208/94-ВР).

У розумінні статті 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до статті 26 Закону України від 20 травня 1999 року №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон №687-XIV) архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

15 березня 2017 року проведено державну реєстрацію юридичної особи ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект», основним видом діяльності якого є діяльність у сфері архітектури, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» на підставі договору від 11 вересня 2019, укладеного між ним та ОСОБА_4 як замовником, розробив проектну документацію «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_4 », а саме такі розділи: ПЗ, ГП, АБ, БЗ, ВДК, ВК, ОВ, СПС, ПОБ.

На підставі завдання на проектування та відповідно до містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта: «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_4 », виданих ОСОБА_4 Відділом містобудування, архітектури та інфраструктури Управління регіонального розвиту Луцької районної державної адміністрації, ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» було виготовлено робочий проект «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_4 ». Головним архітектором проекту є ОСОБА_2 .

Згідно акта №1 здачі-прийому роботи по договору на виконання робіт від 11 вересня 2019 року, замовнику було передано робочий проект «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на АДРЕСА_4 ».

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що сторонами не заперечується, що у спірних відносинах позивач є суб`єктом містобудування.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон) визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі - Порядок №244).

Так, пунктом 2 Порядку №244 встановлено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема Держархбудінспекцією. Накладати штрафи від імені Держархбудінспекції мають право, у тому числі, головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку №244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 9 Порядку № 244).

Пунктом 15 Порядку №244 встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

У пункті 16 Порядку №244 визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи (пункт 17 Порядку №244).

Як встановлено з матеріалів справи, позивач 04 листопада 2019 рок отримав поштовим зв`язком акт перевірки від 25 жовтня 2019 року №219А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25 жовтня 2019 року та припис про усунення виявлених порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року, які були надіслані позивачу листом Управління ДАБІ у Волинській області від 30 жовтня 2019 року №1003-/1.19/2589/19. У вказаному листі позивача додатково повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11:00 08 листопада 2019 року.

Не погоджуючись зі змістом акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 08 листопада 2019 року ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект» було подано до Управління ДАБІ у Волинській області клопотання про приєднання до матеріалів справи копії документів про відсутність яких вказував відповідач та які, на думку товариства, свідчать про відсутність порушень містобудівного законодавства та відповідні пояснення.

Відповідно до пункту 20 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

З огляду на зазначені норми, обов`язком відповідача, серед іншого, було перевірити, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у тому числі, чи правильно кваліфіковано виявлені порушення щодо невідповідності переданої проектувальником проектної документації замовнику.

Статтею 1 Закону №687-XIV визначено, що проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

У статті 1 Закону №3038-VI термін «проектна документація» має таке значення: затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно із частиною першою статті 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів визначає Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 червня 2011 року за №651/19389 (зі змінами та доповненнями, Порядок №45).

Відповідно до пункту 9 Порядку №45 проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Пунктами 3, 4 Порядку №45 визначено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (надалі - ДБН А.2.2-3-2014) визначено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

В акті перевірки та протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено порушення позивачем пункту 8.2 ДБН А.2.2-3-2014, абзац перший пункту 9 Порядку №45.

Відповідно до пункту 8.2 ДБН А.2.2-3-2014 робочий проект (РП) є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е.

Згідно з підпунктом 4.6.1 ДБН А.2.2-3-2014 для об`єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - робочий проект (РП).

Абзацом першим пункту 9 Порядку №45 передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема Мінімальних вимог з охорони праці на тимчасових або мобільних будівельних майданчиках, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 23 червня 2017 року N 1050, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 вересня 2017 року за N 1111/30979, державних стандартів і правил, у тому числі вимог нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Підпунктом 1 пункту 11.2 Порядку №45 визначено, що для об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а також комплексів (будов), до яких входять лише об`єкти з незначними наслідками (СС1), проектування може здійснюватися в одну стадію - стадія робочий проект (далі - стадія РП) або у дві стадії - для об`єктів невиробничого призначення - стадія ЕП, а для об`єктів виробничого призначення та лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури - стадія ТЕР та для обох - стадія РП.

Отже, з наведеного випливає, що для об`єкта з класом наслідків СС1, щодо якого проводилися заходи контролю, проектування здійснюється у стадію робочий проект (РП).

Клас наслідків (відповідальності) об`єкта (об`єктів, що входять до складу комплексу (будови)), на підставі якого встановлюється кількість стадій проектування, визначають генпроектувальник (проектувальник) і замовник (пункт 11 Порядку №45).

З матеріалів справи встановлено, що об`єкт «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області» є об`єктом із незначним класом наслідків (СС1). Такий клас наслідків визначено у завданні на проектування, погодженому замовником та робочому проекті.

Відповідно до пункт 3.5 ДБН А.2.2-3-2014 в завданні на проектування відображаються обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва, які складаються з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Завданням на проектування визначено стадійність проектування в одну стадію, робочий проект (пункт 9.

Позивач здійснив проектування об`єкту з класом наслідків СС1 у стадію робочий проект, яка є інтегруючою стадією затверджувальної частини та робочої документації (РП).

Пункт 8.2 ДБН А.2.2-3-2014 дає загальне визначення робочого проекту та визначає його склад. Водночас, щодо визначення складу і змісту затверджувальної частини даний пункт відсилає до додатків Д чи Е, які є довідковими.

Робочий проект на об`єкт «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області» містить розділи, зазначені в додатках Д (довідковий) та Ж (довідковий).

Те, що робочий проект не поділений на дві частини, саме по собі не дає підстав вважати його таким, що не відповідає пункту 8.2 ДБН А.2.2-3-2014, якщо тільки у ньому за змістом враховано у даному випадку положення Додатків Д та Ж.

Додаток Д (довідковий) «Склад проекту (Затверджувальної частини РП) на будівництво об`єктів невиробничого призначення передбачає: Д.1. Пояснювальна записка; Д.2. Архітектурно- будівельні рішення; Д.З. Технологічна частина; Д.4. Рішення з інженерного обладнання; Основні креслення; Д.5. Організація будівництва; Д.6. Кошторисна документація. В даному випадку розробка кошторисної документації в завданні на проектування та договором, не передбачена.

Крім того, в матеріалах перевірки, вказано про відсутність відомостей про доступність об`єкта будівництва маломобільних груп населення, проте таке твердження відповідача спростовується пояснювальною запискою робочого проекту «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області», де в пункті 12 Маломобільні групи населення, зазначено: «Доступність мало мобільних груп населення забезпечена».

Щодо відсутності, на думку відповідача, в робочому проекті креслення основних вимог: пункт 5.1 ДБН В.2.2-40:2018 (входи і шляхи руху); пункт 5.3 ДБН В. 2.2-40:2018 (креслення зовнішнього пандусу); пункт 5.4 ДБН В.2.2-40:2018 (паркувальні місця); пункт 5.5 ДБН В.2.2- 40:2018 (пристрої та обладнання); пункт 8.2 ДБН В.2.2-40:2018 (тактильні смуги), пункт 11 ДБН В.2.2-40:2018 (санітарно-гігієнічні вимоги), судом встановлено наступне.

Пункт 5.1 ДБН В.2.2-40:2018 входи і шляхи руху відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху, які розроблений фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 за окремим завданням на проектування, оскільки завданням на проектування та укладеним договором від 11 вересня 2019 року між гр. ОСОБА_4 (замовник) та ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект», не передбачалось розробки зазначеного розділу проекту.

Пункт 1 Порядку №45 розрізняє, хто є генеральним проектувальником (далі - генпроектувальник) - проектувальник, який за згодою замовника залучає до виконання робіт третіх осіб (субпроектувальників); та хто є проектувальником - юридична особа, яка має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із законодавством одержали кваліфікаційний сертифікат, який підтверджує спроможність виконання робіт щодо об`єктів відповідного класу наслідків (відповідальності), або фізична особа, яка згідно з законодавством має такий кваліфікаційний сертифікат (далі - сертифікований виконавець);

Отже, законодавством передбачена можливість укладення замовником договорів на виконання проектних робіт як з кількома проектувальниками за окремими договорами, так і з генпроектувальником, який за погодженням із замовником залучатиме для виконання окремих (спеціальних (проектних) робіт по об`єкту будівництва субпроектувальника - проектувальника, який у порядку, визначеному договором підряду та на підставі договору субпідряду, укладеного з генпроектувальником, залучається до виконання робіт.

Пунктом 5.6 Договору від 11 вересня 2019 року передбачено залучення субпідрядної організації.

Умови безперешкодного пересування по ділянці до будівлі або по території установи, організації та підприємства з урахуванням вимог ДБН Б.2.2-12, ДБН Б.2.2-5, ДБН В.2.3-15 передбачені ГП благоустрій.

Пункт 5.3 ДБН В.2.2-40:2018 креслення зовнішнього пандусу, відмітка рівня підлоги магазину співпадає з відміткою рівня землі.

Пункт 5.4 ДБН В.2.2-40:2018 паркувальні місця, відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху.

Пункт 5.5 ДБН В.2.2-40:2018 пристрої та обладнання (поштові скриньки, укриття таксофонів, банкомати, інформаційні щити) замовником в завданні на проектування не передбачалось, а тому такі креслення робочого проекту не розроблялись.

Пункт 8.2 ДБН В.2.2-40:2018 тактильні смуги, відображені в розділі план благоустрою території та схемі організації дорожнього руху та благоустрій території аркуш 4.

Пункт 11 ДБН В.2.2-40:2018 санітарно-гігієнічні вимоги як зазначено в пояснювальній записці робочого проекту, робочі креслення виконані згідно з санітарно-гігієнічними вимогами ДБН Б.2.2-12, ДБН В.2.2-9, ДБН В.2.2-15. Конструкції, деталі та обладнання будівель і споруд, опорядження стін і стель, покриття підлог всіх приміщень, а також сходів, коридорів передбачені із матеріалів, що відповідають вимогам ДБН В.1.2-8, ДБН В.1.2-10, ДБН В.1.2-11. Для об`єктів категорія складності яких є СС1 та чисельність відвідувачів не перевищує 50 осіб не потрібно передбачати туалети загального користування з універсальною кабіною.)

Відповідав не надав безпосередніх доказів на підтвердження свої висновків щодо встановлених порушень.

Разом з тим, суд не може не звернути увагу на пункт 19 Порядку №244, яким передбачено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Тобто, при вирішенні питання про притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності за порушення у сфері містобудівної відповідальності мають враховуватися не лише складені посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю матеріали, що містять їх суб`єктивну думку та відношення до фактів та подій, викладену у висновках акта перевірки, протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а й інші докази, у тому числі й додатково подані суб`єктом містобудування. В іншому випадку нівелюється право суб`єкта містобудування надавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку №553), а його участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до Порядку №244 буде формальною (презумпція винуватості суб`єкта містобудування за таких обставин буде очевидною лише з огляду на факт складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності). Однак суд зауважує, що такий підхід суперечить принципу об`єктивності та неупередженості здійснення державного контролю, оскільки позбавляє суб`єкта перевірки доводити свою позицію, у тому числі щодо підстав для притягнення його до відповідальності.

Судом встановлено, що 08 листопада 2019 року до початку розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивач подав Управлінню ДАБІ у Волинській області клопотання в якому зазначив пояснення на спростування виявлених перевіркою порушень разом з копією робочого проекту та копією розділу плану благоустрою території та схеми організації дорожнього руху.

Однак ці пояснення та подані документи при прийняття спірної постанови до уваги взяті не були.

Суд не вважає, що за наведених обставин головний інспектор УДАБІ у Волинській області Возний І.П., який проводив перевірку та розглянув справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТзОВ «Архітектурне Бюро Спецпроект», діяв обґрунтовано (тобто, взяв до уваги усі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи), розсудливо та пропорційно, зокрема, з дотриманням балансу між цілями, на які спрямовані заходи державного контролю та несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача.

Також варто зауважити, що в акті перевірки зазначено лише загальне посилання на порушення ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення», при цьому відсутні конкретні посилання, які саме його положення не дотриманні в робочому проекті. Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення» взагалі є необґрунтованими.

Крім того, як вбачається з експертної оцінки Філії ДП «Укрдержекспертиза» у Волинській області щодо дотримання вимог міцності, надійності та довговічності об`єкту будівництва, з питань створення умов для забезпечення безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших мало мобільних груп населення об`єкт будівництва «Нове будівництво магазину зі складськими приміщеннями на вул. Гостинна, 1 в с. Зміїнець Луцького району Волинської області» №03-0717-19 від 13 листопада 2019 року, зауваження відсутні та в проекті передбачені заходи щодо додержання вимог з питань створення умов для забезпечення безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших мало мобільних груп населення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому законність, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність (дотримання суб`єктом владних повноважень законної мети) і процедурні гарантії є тими законодавчими інструментами, які мають забезпечити захист особи від державного свавілля.

На думку суду, штраф, застосований відповідачем згідно з постановою від 08 листопада 20198 року, що містить необґрунтовані та помилкові висновки про невідповідність проектної документації, розробленої позивачем та переданої замовнику, вимогам державних будівельних норм, порушує права позивача через непропорційний тягар на останнього. Принцип пропорційності передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази відповідачів як суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов переконання про протиправність винесених відповідачем припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року та постанови №8 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 листопада 2019 року, оскільки відповідач порушив процедуру проведення перевірки, що є достатньою підставою для скасування її результатів, крім того діяв необґрунтовано, не врахувавши усіх обставин, що мають значення у спірних правовідносинах.

Відтак, позов належить задовольнити повністю.

Згідно із частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 4630,50 грн., сплаченого відповідно до квитанції № ПН1254722 від 22 листопада 2019 року.

Керуючись статтями 243, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Возного Ігоря Петровича №8 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 листопада 2019 року.

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Возного Ігоря Петровича про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 жовтня 2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код 37471912) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Архітектурне Бюро Спецпроект» (01054, місто Київ, вулиця Ярославів Вал, 13/2-Б, ідентифікаційний код 41213355) понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 4 630 (чотири тисячі шістсот тридцять) гривень 50 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк

Рішення в повному обсязі складене 20 лютого 2020 року.