Справа № 320/6757/18
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2020-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6757/18
УХВАЛА

21 лютого 2020 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Мєзєнцев Є.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді - Парінова А.Б., у справі № 320/6757/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до міського голови Броварської міської ради Київської області Сапожко Ігоря Васильовича, Броварської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ :

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до міського голови Броварської міської ради Сапожко Ігоря Васильовича про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням позивачем подано до суду апеляційну скаргу, відповідно до змісту якої апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 січня 2020 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

18 лютого 2020 року до суду надійшла заява апелянта про відвід головуючого судді - Парінова А.Б. від участі у розгляді даної справи.

Вимоги вказаної заяви мотивовано наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності головуючого судді Парінова А.Б. щодо вирішення даної справи, що відповідно до приписів п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України є підставою для відводу судді від участі у розгляді справи.

Зокрема, апелянт зазначає, що дана адміністративна справа розглядалась судом першої інстанції у порядку загального позовного провадження з викликом сторін для участі у судовому засіданні. З огляду на зазначене, позивач вважає, що його апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції у даній справі повинна також бути розглянута за правилами загального позовного провадження та за його участі.

Оскільки, розгляд даної справи за його апеляційною скаргою було призначено у порядку письмового провадження, апелянт вважає, що суддя Парінов А.Б. умисно, для прийняття завідомо неправомірного рішення позбавляє його права на захист своїх прав особисто у судовому засіданні.

20 лютого 2020 року в порядку, встановленому статтею 31 КАС України, Мєзєнцева Є.І. визначено суддею для вирішення питання про відвід.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід колегії головуючого судді - Парінова А.Б., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження (ч. 11 ст. 40 КАС України).

Відповідно до положень ч. 3 статті 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з положеннями ч. 1, 2 статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Зі змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. При цьому, для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень у інших справах, у т.ч. подібних.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Парінова А.Б., обґрунтована незгодою з процесуальним рішенням, прийнятим колегією суддів, під головуванням Парінова А.Б. у межах розгляду справи № 320/6757/18, а саме: ухвали про призначення апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.

Відповідно до ухвали Київського окружного адміністративного суду про відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі № 320/6757/18 від 26 квітня 2019 року, розгляд даної справи було здійснено судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Означене також підтверджується змістом оскаржуваного рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року, відповідно до якого, справу було вирішено у порядку письмового провадження (за відсутності учасників справи) за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Дослідивши означене клопотання, суд дійшов висновку про його необґрунтованість, адже доводи заявника не можуть бути належною та достатньою підставою для відводу головуючого судді Парінова А.Б. від участі у розгляді даної справи та не свідчать про упередженість та/або необ`єктивність вказаного судді за наслідком вирішення питання щодо розгляду даної справи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність будь-яких правових підстав, передбачених ст. 36, 37 КАС України, для відводу головуючого судді Парінова А.Б. та вважає, що в даному випадку заявником не доведено порушення його права на розгляд справи незалежним та безстороннім судом, у зв`язку з чим заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 31, 36, 38, 39, 40, 243, 248, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді - Парінова А.Б., у справі № 320/6757/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до міського голови Броварської міської ради Київської області Сапожко Ігоря Васильовича, Броварської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.І.Мєзєнцев