Справа № 320/6481/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2020 року № 320/6481/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., за участю секретаря судового засідання Андреєвої К.В., розглянувши у місті Києві у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Національна асоціація адвокатів України, Рада адвокатів України в особі Голови Ізовітової Лідії Павлівни, про визнання протиправним та скасування індивідуального акту,

о б с т а в и н и с п р а в и:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Національна асоціація адвокатів України, Рада адвокатів України в особі Голови Ізовітової Лідії Павлівни, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 12 листопада 2019 року № 7.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням процедури притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Так, рішення дисциплінарної палати «Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва» від 03.07.2018 № 42 про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача, яке стало передумовою прийняття оскаржуваного акту, не є рішенням у розумінні ст. 39 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», яким може бути вирішено питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Дії, які на думку відповідача складають об`єктивну сторону дисциплінарного проступку, вчинені позивачем поза його професійною діяльністю, що відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону № 5076, виключає обов`язок останнього виконувати рішення органів адвокатського самоврядування. Накладене на позивача дисциплінарне стягнення не співвідноситься з діями позивача, в діях якого відсутній склад дисциплінарного проступку. Відповідачем не обґрунтовано у чому виразилось систематичне порушення позивачем Правил адвокатської етики. Крім того, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності з порушенням встановленого законом строку. Позивач, реалізуючи своє право, прийняв участь у Звітно-виборчій конференції адвокатів міста Києва 07.10.2017, висунув свою кандидатуру на обрання до членів Ради адвокатів міста Києва та був обраний шляхом відкритого голосування, не порушивши при цьому вимог Закону.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

20 грудня 2019 року представником відповідача через службу діловодства суду подано відзив на позовну заяву в якому у задоволенні адміністративного позову просив відмовити. Стверджував, що Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено окремий порядок оскарження рішення про порушення дисциплінарної справи. КДКА Кіровоградської області здійснювала дисциплінарне провадження починаючи зі стадії розгляду. У відповідача відсутня інформація про те, чи були скасовані чи визнані протиправними будь-які рішення (дії), які передували стадії розгляду справи, а так само, дії щодо скерування справи для розгляду до КДКА іншого регіону. Крім того, КДКА Кіровоградської області не має жодного відношення до створення КДКА м. Києва, та не вчиняла будь-яких дій (не приймала рішень), які б могли зачепити права, у контексті перевірки заяви про дисциплінарний проступок, порушення стосовно позивача дисциплінарної справи, а також спрямування заяви та матеріалів справи для подальшого розгляду до КДКА іншого регіону. Опис обставин поведінки адвоката, їх юридичної оцінки, а також вказівка на встановлені згідно з наявними у справі доказами факти, що засвідчують систематичність дій адвоката, які неодноразово вчинені на порушення вимог ч.ч.1-2, ст. 57 Закону № 5076-VI, ч.ч. 2,3 ст. 12 та ч. 1 ст. 65 Правил адвокатської етики, повністю охоплює рамки обґрунтування прийнятого дисциплінарною палатою КДКА Кіровоградської області рішенні від 12.11.2019 № 7, що оскаржується. У даному випадку, на думку відповідача, із урахуванням встановлених фактів, висновок про «систематичність» порушень правил адвокатської етики не викликає сумнівів. Оскільки, часом вчинення позивачем продовжуваного проступку є період з 07.10.2017 - 31.12.2018, у зв`язку з чим оскаржуване рішення ухвалене у межах строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Національну асоціацію адвокатів України, Раду адвокатів України в особі Голови Ізовітової Лідії Павлівни.

30 січня 2020 року представником третьої особи через службу діловодства суду подано пояснення по справі. Зазначено, що на переконання третьої особи, відповідач мав достатні підстави для притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, вид дисциплінарного стягнення є пропорційним, під час проведення дисциплінарного провадження стосовно позивача було дотримано процедурні питання розгляду справи та її стадії, а тому оскаржуване рішення є законним, вмотивованим та обґрунтованим. Адвокат несе відповідальність не лише за свою професійну діяльність з надання правової допомоги, а й за свою діяльність у адвокатському самоврядуванні, у тому числі за невиконання рішень відповідних органів з питань адвокатського самоврядування. Мірою такої відповідальності адвоката є дисциплінарне стягнення, що чітко визначено ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Норми чинного законодавства не виокремлюють окремий вид та санкцію відповідальності за порушення, вчинені у сфері адвокатського самоврядування. Суб`єктом відповідальності як за порушення, вчинені під час здійснення адвокатської діяльності так і при участі у адвокатському самоврядуванні є адвокат. Тому, порушення адвокатом рішень відповідних органів у сфері адвокатського самоврядування, не може звільняти його від встановленої Законом дисциплінарної відповідальності. Розгляд дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 здійснювався на засадах змагальності. Учасники дисциплінарної справи вільно надавали свої пояснення, висловлювали свої заперечення, подавали докази на підтвердження доводів, заявляли клопотання, тощо. Позивач мав достатньо часу на підготовку та надання своїх аргументів у свій захист, натомість постійно зволікав з цим, та вчиняв дії щодо затягування розгляду дисциплінарної справи, про що свідчать подані ним клопотання про відкладення розгляду справи та неодноразові відкладення (зупинення) розгляду справи.

26 грудня 2019 року через службу діловодства суду позивачем подано відповідь на відзив, в якій останній стверджує, що дисциплінарне провадження має певну мету - перевірити наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку не інакше як за скаргою щодо поведінки адвоката, у межах цієї скарги (яка після її подання не можу змінюватися та доповнюватися), за певною процедурою. На думку ОСОБА_1 , відповідач у відзиві не заперечує, що вийшов за межі скарги, посилаючись на певні обставини, які були встановлені ВКДКА при скасуванні рішення від 27.10.2017, не зважаючи на те, що висновки ВКДКА не є і не можуть бути обов`язковими для відповідача. Також позивач стверджував, що відповідач не навів доводів, які рішення органу адвокатського самоврядування встановлювали для позивача певні правила поведінки.

В судовому засіданні 19 лютого 2020 року на підставі ч.3 ст. 243 КАС України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 є адвокатом та здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 29 січня 2004 року № 1888 серії КВ № 001888.

28 грудня 2017 року (вх. №1/156вх) на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії міста Києва надійшла заява голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , яка може бути підставою для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

В заяві зазначено, що рішенням Ради адвокатів України від 23 вересня 2017 року № 211 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України, пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності» встановлено, що збори адвокатів міста Києва відбулися 20 вересня 2017 року без затверджених Радою адвокатів України квоти представництва, порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону, регламенту конференції адвокатів регіону, тобто поза межами Закону та обов`язкових рішень Ради адвокатів України.

На виконання вищевказаного рішення Ради адвокатів України від 23 вересня 2017 року № 211 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України, пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності» на офіційних веб-сайтах Національної асоціації адвокатів України та Ради адвокатів м. Києва, адвокатів міста Києва було повідомлено, що збори адвокатів, які відбулися 20 вересня 2017 року у місті Києві в конференц-залі «UB1 Fashion Center» за адресою: вул. Дорогожицька 8, проведені не уповноваженими на те особами, поза межами ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та без прийняття обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання і проведення конференції адвокатів регіону.

Разом з тим, ОСОБА_1 не виконуючи рішення Ради адвокатів України від 23 вересня 2017 року № 211, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням Рябенка П.К. , при розгляді питання щодо обрання членів Ради адвокатів міста Києва виступав як кандидат на зазначену посаду, надав згодуна таке обрання та був в подальшому на неї обраний.

Також скаржник зазначила, що з 8 жовтня 2016 року у місті Києві не було проведено конференції адвокатів міста Києва із порядком денним щодо дострокового відкликання та/або обрання нових членів органів адвокатського самоврядування міста Києва у розумінні положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» на підставі встановленої Радою адвокатів України квоти представництва, затвердження регламенту та порядку проведення конференції адвокатів регіону.

З огляду на викладені в заяві обставини та рішення Ради адвокатів України, голова НААУ, РАУ вважає, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини 2 статті 34 ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» у формі невиконання рішень органів адвокатського самоврядування. У зв`язку з чим просила кваліфікаційно-дисциплінарну комісію міста Києва розглянути питання дисциплінарної відповідальності адвоката за порушення приписів Закону, вчинення дій, що тривалий час блокують та стабілізують роботу органів адвокатського самоврядування міста Києва, а також дезорієнтують адвокатів, працівників правоохоронних органів, судів, підривають авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатури України.

Наведені обставини також встановлені у рішенні Ради адвокатів України №238 від 15 листопада 2017 року «Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві», відповідно до п. 2 якого Радою адвокатів України вирішено звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва із окремими скаргами (заявами) щодо неналежної поведінки адвокатів, які всупереч положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», прийнятих рішень Ради адвокатів України, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням Рябенка П.К. , та КДКА міста Києва під головуванням Орлова І.Ф., надали свою згоду на обрання нібито до органів адвокатського самоврядування в місті Києві зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків, дестабілізуючи при цьому ситуацію в місті Києві.

15 січня 2018 року головою ДП КДКА м.Києва Риковим В. В. надано доручення члену ДП КДКА м.Києва Дрюку О.М. на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок (т.1 а.с. 79).

26 червня 2018 року членом ДП КДКА м.Києва Дрюк О.М. підготовлено довідку та надано пропозицію порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (т.1 а.с. 80-84)

3 липня 2018 року рішенням дисциплінарної палати КДКА м. Києва № 42 порушено стосовно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу за ознаками дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 34 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», який виразився у невиконанні рішень органів адвокатського самоврядування (т.1 а.с. 87-92).

20 серпня 2018 року на засіданні ДП КДКА м.Києва за наслідками поданих заяв про самовідводи та їх задоволення, прийнято рішення про зупинення розгляду дисциплінарної справ відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводів членів ДП КДКА м.Києва (протокол т.1 а.с. 123-126).

29 серпня 2018 року (вих. №2/502-1/156) матеріали дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 направлені на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (вх. №10804 від 04.09.2018) для скерування їх до КДКА іншого регіону (т.1 а.с. 127).

13 вересня 2018 року (вих. №1713), згідно із підпунктом 2.3.17 пункту 2.3. Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 78 від 4-5 липня 2014 року (з наступними змінами і доповненнями), головою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надіслано заяву разом із матеріалами дисциплінарної справи на розгляд КДКА Кіровоградської області (вх. №91 від 19.09.2018) (т.1 а.с. 128-129).

17 жовтня 2018 року рішенням дисциплінарної палати КДКА Кіровоградської області № 27 закрито дисциплінарну справу порушену стосовно адвоката ОСОБА_1 , на підставі частини другої статті 35 Закону № 5076-VІ (т. 2 а.с. 199-203).

30 травня 2019 року рішенням ВКДКА № V-001/2019 скасовано рішення дисциплінарної палати КДКА Кіровоградської області від 17 жовтня 2018 року № 27, а справу направлено на новий розгляд до КДКА Кіровоградської області на стадію розгляду (т.3 а.с. 130-134).

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 12 листопада 2019 року притягнуто до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців.

Зупинено право на заняття адвокатської діяльності адвоката ОСОБА_1 строком на шість місяців.

В обґрунтування прийнятого рішення зазначено, що у поведінці адвоката ОСОБА_1 відповідач вбачає склад дисциплінарного проступку, передбаченого п. 3,6 ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI (порушення правил адвокатської етики та невиконання рішень органів адвокатського самоврядування). У своїх висновках Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Кіровоградської області виходила із чинності рішення конференції адвокатів міста Києва від 8 жовтня 2016 року, що за оцінкою палати, скликана та проведена у порядку, встановленому законом та про ухвалення якого адвокату ОСОБА_1 було достовірно відомо. Відомостей про правомірні рішення, які б підтверджували законність формування (функціонування) іншого «складу Ради адвокатів міста Києва», під час розгляду справи не подано.

Проте, незважаючи на це адвокат ОСОБА_1, не будучи членом Ради адвокатів міста Києва, сформованої за чинним рішенням конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, привласнивши собі повноваження члена Ради адвокатів міста Києва, систематично брав участь у діяльності незаконно утвореної «Ради адвокатів міста Києва», зокрема у засіданнях, на яких приймалися рішення, притаманні за повноваженнями раді адвокатів регіону, у тому числі 12 жовтня 2017 року, 26 жовтня 2017 року, 9 листопада 2017 року, 21 грудня 2017 року, 11 жовтня 2018 року, а також вчиняв дії, на які повноваження має лише член (представник) ради адвокатів регіону, зокрема: на складання протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 212-3 КУпАП (пункт 9-1 частини першої статті 255 КУпАП), у тому числі 27 серпня 2018 року, на присутність (як представника ради адвокатів регіону) під час проведення обшуку у адвоката (абзац 2 частини другої статті 23 Закону) у тому числі: 22 лютого 2018 року, а також в іншій формі, позиціонуючи себе членом Ради адвокатів міста Києва, зокрема, у формі «чергування» до 31.12.2018, маючи намір здійснювати такі дії як член «Ради адвокатів міста Києва» для «забезпечення гарантій, передбачених статтею 23 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». В даному випадку, на думку відповідача, проступок адвоката є продовженим, бо складається із тотожних (в юридичному сенсі) неправомірних дій, які починаючи з 7 жовтня 2017 року були ним вчиненні неодноразово, мали системний характер та об`єднані єдиним наміром не виконання рішень органів адвокатського самоврядування.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VІ від 05 липня 2012 року (далі - Закону України № 5076-VІ ) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

За приписами пункту 1 частини першої статті 1 Закону України № 5076-VІ адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Пунктом 5 частини першої статті 21 Закону України № 5076-VІ закріплено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

Невиконання рішень органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком адвоката та, відповідно, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності (частина перша, пункт 6 частини другої статті 34 Закону України № 5076-VІ).

Відповідно до частини першої, другої статті 33 Закону України № 5076-VІ адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно із частиною першою статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідно до статті 36 Закону України № 5076-VІ, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Аналіз викладеного свідчить, що заява (скарга), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.

При цьому суд вважає, що вжите у Законі України № 5076-VІ значення заяви (скарги), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності адвоката, слід розуміти більш широко та не обмежувати її за формою та назвою виключно як заяви (скарги). Підставою для ініціювання дисциплінарного провадження щодо адвоката у цьому випадку можуть бути й інші документи (подання, постанови, ухвали, інші рішення, тощо) певних осіб, які за своїм змістом та суттю і є заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Аналогічні приписи передбачені і в Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене Рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року №120 (далі - Положення №120).

Так, відповідно до п.2 Положення №120 дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

За приписами п. 3 Положення №120 адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з п. 4 Положення №120 дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.

За приписами п. 9-10 Положення №120 право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб, поданих на дії адвокатів.

Як вбачається з матеріалів справи, фактично підставою для ініціювання відносно Позивача дисциплінарного провадження стало рішення Ради адвокатів України № 238 від 15.11.2017 «Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві» (т. 1 а.с.52-55), резолютивною частиною якого визначено звернутися до КДКА м. Києва із заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвокатів, які всупереч положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», прийнятих рішень Ради адвокатів України, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням Рябенка П.К. та КДКА міста Києва під головуванням Орлова І.Ф., надали свою згоду на обрання нібито до органів адвокатського самоврядування в місті Києві зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків, дестабілізуючи при цьому ситуацію в місті Києві.

Рішенням РАУ від 23.09.2017 № 211 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності» (т.1 а.с.56-57) вирішено, зокрема, повідомити на офіційному веб-сайті НААУ та веб-сайті Ради адвокатів міста Києва, що проведені 20.09.2017 у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неуповноваженими на те особами у розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону.

Рішенням РАУ від 15.11.2017 № 227 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07.10.2017 зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» (том 1, а.с. 58-59) вирішено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» , зокрема на якому Позивача обрано до складу Ради адвокатів міста Києва з 07.10.2017 до 07.10.2022 (протокол зібрання, т. 1 а.с.60-74), проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.

Відповідно до частини першої статті 57 Закону України № 5076-VІ рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Згідно з пунктом 8 розділу V «Положення про Раду адвокатів України», затвердженого установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012, рішення Ради адвокатів України, прийняті в межах її повноважень, обов`язкові до виконання адвокатами, адвокатськими об`єднаннями, бюро, регіональними органами адвокатського самоврядування, а також у межах реалізації публічних функцій органами державної влади та органами місцевого самоврядування, їх територіальними органами, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності і громадянами.

Оскільки Рада адвокатів України є колегіальним органом, формою роботи якого є засідання, які скликаються для прийняття відповідних рішень, що є обов`язковими, то такі рішення можуть бути підставою для ініціювання дисциплінарної відповідальності адвоката.

Відповідно до частини третьої статті 33 Закону України № 5076-VІ дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Разом з тим, неможливість КДКА з певних причин (у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА, за відсутності кворуму тощо) здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення.

У взаємозв`язку з наведеним, згідно положень підпункту 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженим рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року №78 (далі - Регламент), голова ВКДКА скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму.

Згідно підпункту 2.3.18. пункту 2.3. Регламенту голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

З матеріалів справи слідує, що у зв`язку з не можливістю розглянути дисциплінарну справу стосовно позивача голова ВКДКА 13.09.2018 за вих. №1713 направив її до КДКА Кіровоградської області. Суд вважає не обґрунтованим посилання позивача на те, що голова ВКДКА не мав права при цьому керуватися Регламентом ВКДКА оскільки Рада адвокатів України не наділена повноваженнями затверджувати останній, з огляду на те, що вказаний Регламент не є предметом розгляду даної справи, як і не є предметом позову дії ВКДКА щодо направлення матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 до КДКА Кіровоградської області.

Відповідно до статті 37 Закону України № 5076-VІ дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно положень частини другої статті 38, статті 39 Закону України № 5076-VІ член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

З матеріалів справи слідує, що стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи відносно позивача реалізовані КДКА м. Києва. При цьому, рішення дисциплінарної палати КДКА м. Києва №42 від 03.07.2018 про порушення дисциплінарної справи на час розгляду даної справи у визначеним законом порядку скасовано не було.

Так, 13 вересня 2018 року відповідно до п.п. 2.3.17 п.2.3 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури головою ВКДКА заяву разом із матеріалами дисциплінарної справи стосовно позивача надіслано на розгляд до КДКА Кіровоградської області.

При цьому, Законом України № 5076-VІ, Положенням №120 чи іншим нормативно-правовим актом, не закріплено обов`язку КДКА, якій передано дисциплінарну справу у порядку підпункту 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту, на стадії розгляду, розпочинати дисциплінарне провадження спочатку з першої стадії.

У взаємозв`язку з наведеним, враховуючи, що на стадії розгляду КДКА м. Києва дисциплінарної справи відносно Позивача виникли передбачені підпунктом 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту обставини (відсутність кворуму для розгляду скарги), матеріали дисциплінарної справи були передані ВКДКА до КДКА Кіровоградської області, тож у суду відсутні підстави ставити під сумнів законність процедури розгляду та вирішення відповідачем дисциплінарного провадження відносно позивача.

Схожий підхід щодо можливості здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвоката КДКА не за адресою його робочого місця підтримав Верховний Суд у постанові від 12.07.2018 по справі № 826/13442/15.

Відповідно до частини другої статті 40 Закону України № 5076-VІ розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Згідно зі статтею 41 Закону України № 5076-VІ за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Аналогічні приписи дубльовані у Положенні №120.

Так, за нормами п.43 Положення №120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Пунктом 44 Положення №120 передбачено, що адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно з п. 46-47 Положення №120 неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. У випадках необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи, або якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської чи іншої захищеної законом конфіденційної інформації, та з інших причин, визнаних поважними, проводиться закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні.

За приписами п. 48 Положення №120 під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол. У протоколі засідання зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів дисциплінарної палати та інших осіб, запрошених на засідання; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.

Відповідно до п. 49 Положення №120 за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; закриття дисциплінарної справи.

При цьому згідно з п. 50 Положення №120 за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Пунктом 51 Положення №120 передбачено, що рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

За правилами визначеними п.53 Положення №120 накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Відповідно до п. 55 Положення №120 рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Згідно зі ст. 70 Правил адвокатської етики при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката.

Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Відповідно до п.7.1 розділу 7 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року №77 (далі - Регламент №77), який відповідно до преамбули визначає порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій, засідання КДКА (палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5 цього Регламенту.

За приписами п. 7.3 Регламенту №77 після встановлення правомочності засідання КДКА (палата) відкритим голосуванням затверджує порядок денний.

Згідно з п.7.9 Регламенту №77 на засіданні КДКА (Палати) ведеться протокол, який підписується Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п. 6.2.1 або п. 6.2.2 цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7 Регламенту.

Відповідно до п. 8.1 Розділу 8 Регламенту №77 результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури, є рішення.

Рішення КДКА приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. У разі рівного розподілу голосів голос Голови КДКА є ухвальним. Рішення палати приймається за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім передбачених Законом випадків (п.8.2 Розділу 8 Регламенту №77).

З матеріалів справи слідує, що після скасування 30 травня 2019 року рішенням №V-001/2019 ВКДКА рішення дисциплінарної палати КДКА Кіровоградської області №27 від 17 жовтня 2018 року про закриття дисциплінарної справи, засідання у справі призначалося на 16, 24 липня, 26 вересня, 23 жовтня та 12 листопада 2019 року.

16 липня 2019 року позивач був присутнім на засіданні, надав копію ухвали Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2019 та 12.07.2019 у справі №320/3497/19 за його позовом про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА міста Києва за №143 від 13.06.2019, копію ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2019 у справі №640/11321/19 за його позовом до ВКДКА, роздруківки з ЄДРСР рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 11.05.2019 у справі №1740/2484/18. Також позивач підтримав усі раніше подані ним пояснення, підтвердив факт своєї належності до «складу Ради адвокатів міста Києва», яка обрана 07 жовтня 2017 року, участі у її діяльності, вчинення дій, притаманних за своїми повноваженнями члену ради адвокатів регіону, уточнивши що протоколи про вчинення адміністративного правопорушення ним складалися лише за умови та у той період, коли у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено відомості про керівника Ради адвокатів міста Києва - Рафальську І.В.

Засідання палати, призначені на 26 вересня 2019 року та 23 жовтня 2019 року були перенесені у зв`язку з неявкою учасників засідання та за клопотанням ОСОБА_1

У засідання 12 листопада 2019 року скаржник та ОСОБА_1 не з`явилися, про дату, час та місце засідання були повідомлені належним. Представник скаржника надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності. ОСОБА_1 11.11.2019 надіслав повідомлення про те, що він обізнаний про дату та час засідання, підтримує усі раніше подані письмові пояснення, не має можливості прибути у зв`язку із участю у судових засіданнях у м.Києві та Київській області та не вважає, що існують перешкоди для розгляду справи (т.4 а.с. 159).

Крім того, в матеріалах дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 наявні письмові пояснення позивача, які надані ним як при першому розгляді скарги, так і після скасування рішення КДКА Кіровоградської області про закриття дисциплінарної справи №27 від 17.10.2018 (т.2 а.с. 3-20 з додатками на 170 арк., т. 4 а.с. 11-15). Наведене спростовує твердження позивача у позовній заяві про те, що він був позбавлений права надати додаткові пояснення та заперечення при повторному розгляді скарги.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №7 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю» від 12 листопада 2019 року притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців.

Виходячи з наведеного у сукупності судом не встановлено процедурних порушень з боку відповідача.

Стосовно суті обставин, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності спірним рішенням, суд зазначає наступне.

Суд критично оцінює твердження позивача про те, що розглядаючи дисциплінарну справу стосовно ОСОБА_1 КДКА Кіровоградської області мала встановити, які саме рішення органів адвокатського самоврядування мають зобов`язальний характер для позивача; перевірити ці рішення на предмет того, чи прийняті вони відповідним органом адвокатського самоврядування в межах компетенції; перевірити ці рішення на предмет того, чи відповідають вони закону та перевірити чи встановлено Законом України № 5076-VI спосіб їх виконання, з огляду на те, що статтею 40 Закону України № 5076-VI не покладений такий обов`язок на КДКА регіону при розгляді дисциплінарної справи, як і не покладено такий обов`язок Положенням №120.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до п.8 Розділу V Положення про Раду адвокатів України, затвердженого установчим з`їздом адвокатів України від 17 листопада 2012 року, рішення Ради адвокатів України, прийняті в межах її повноважень, обов`язкові до виконання адвокатами, адвокатськими об`єднаннями, бюро, регіональними органами адвокатського самоврядування, а також у межах реалізації публічних функцій органами державної влади та органами місцевого самоврядування, їх територіальними органами, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності і громадянами.

Аналогічні положення щодо обов`язковості рішень Ради адвокатів України передбачені і ч.1 ст. 65 Правил адвокатської етики. Так, відповідно до означеної статті адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". При цьому в силу приписів п.1 Розділу І Положення про Раду адвокатів України остання діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України, є національним органом адвокатського самоврядування, на який державою покладено виконання у період між з`їздами адвокатів України публічно-представницьких функцій недержавного самоврядного інституту, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання правової допомоги на професійній основі адвокатури України. Водночас, відповідно до ч.2 ст. 12 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку. Позаяк матеріали справи не містять доказів оскарження Рішення Ради адвокатів України №238 від 15.11.2017 «Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві», №211 від 23.09.2017 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності», №227 від 15.11.2017 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07 жовтня 2017 року зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва».

При цьому, твердження позивача про те, що рішення органу адвокатського самоврядування має передбачати встановлений Законом України №5076-VI спосіб його виконання ґрунтується на невірному тлумаченні положень ст. 65 Правил адвокатської етики, оскільки словосполучення «в спосіб, передбачений Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"» стосується саме порядку прийняття рішень органом адвокатського самоврядування.

Окрім того, в силу положень ст. 2 Правил адвокатської етики дія Правил поширюється на: всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку; адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності; відносини, що виникли або існують після їх прийняття.

З матеріалів справи слідує, що 11 червня 2016 року Рада адвокатів України прийняла рішення №155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва», яким було вирішено скликати конференцію адвокатів міста Києва, утворити організаційний комітет з проведення конференції адвокатів міста Києва, встановити квоту представництва делегатів на Конференцію; затвердити Порядок висування та обрання представництва делегатів на Конференцію; затвердити Порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів м.Києва; затвердити Регламент конференції адвокатів м.Києва. Зобов`язано Організаційний комітет з проведення конференції адвокатів м.Києва забезпечити проведення конференції адвокатів м.Києва. 06 серпня - 08 жовтня 2016 року на виконання рішення Ради адвокатів України №155 від 11.06.2016 проведено конференцію адвокатів міста Києва, за рішенням якої відкликано з посади голову та всіх членів Ради адвокатів м.Києва; обрано новий склад Ради адвокатів м.Києва, а головою Ради обрано Рябенка П.К.

В подальшому 07.10.2017 у місті Києві в конференц-залі «UB1 Fashion Center», за адресою: вул. Дорогожицька, 8 відбулася «Звітно-виборчої конференції адвокатів міста Києва» на якій, зокрема, обрано склад Ради адвокатів міста Києва та її керівника (Рафальську І.В.).

В обґрунтування скарги на дії ОСОБА_1 скаржник посилався, зокрема, на неповноважність «Звітно-виборчої конференції адвокатів міста Києва» яка відбулася 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, та рішення, прийняті на ній, в тому числі щодо обрання складу Ради адвокатів міста Києва та керівника органу адвокатського самоврядування.

Отже, між позивачем та третьою собою існують суперечності щодо легітимності та правомірності скликання конференції адвокатів регіону, рішень органу адвокатського самоврядування, що згідно із позицією, сформованою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 06.11.2019 у справі № 826/16500/17, свідчить що такий спір є наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства. Зазначена позиція була сформована Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 06.11.2019 у справі № 826/16500/17, з урахуванням правової позиції закріпленої у постановах у справі № 904/2796/17 (провадження № 12-26гс18), від 06.11.2019 у справі № 826/16500/17 (провадження № 11-372апп19).

Під час розгляду даної справи встановлено, що в судовому порядку не оскаржувалося ані підстави/порядок/результати обрання складу Ради адвокатів міста Києва 11.06.2016, ані підстави/порядок/результати обрання складу Ради адвокатів міста Києва 07.10.2017. Разом з тим, в межах розгляду справи про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд не уповноважений вирішувати питання правомірності скликання конференції адвокатів регіону та прийнятих на ній рішень.

Стосовно посилання позивача на те, що при повторному розгляді скарги голови НААУ, РАУ Ізовітової Л.П. КДКА Кіровоградської області не мала права надавати оцінку доводам і документам, які не містилися в первинній скарзі суд звертає увагу на те, що ані Законом України №5076-VI, ані Положенням №120, не визначено особливості розгляду скарг на дії адвоката в разі, якщо попереднє рішення КДКА регіону за наслідками розгляду скарги скасовано, а також не обмежено повноваження КДКА регіону щодо обсягу перевірки лише в межах первинної скарги та відповідної довідки (повідомлення) члена дисциплінарної палати. При цьому, суд звертає увагу на те, що при повторному розгляді скарги відповідачем за клопотанням ОСОБА_1 було приєднано до справи додаткові пояснення та письмові документи, а також надано оцінку його доводам, висловленим на свій захист під час розгляду справи.

Стосовно посилання позивача на відсутність повноважень у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва порушувати дисциплінарну справу щодо позивача.

Так, в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м.Києва () не набула повноважень, делегованих державою частиною 1 статті 50 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» та не уповноважена вирішувати будь-які питання щодо дисциплінарної відповідальності позивача, оскільки діє паралельно Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва () та утворена розпорядженням голови НААУ всупереч положенням абзацу 2 частини сьомої розділу 10 «Перехідні положення» Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Також позивач звертає увагу на те, що скарга підписана Л.П. Ізовітовою, а відтак остання мала діяти відповідно до ст. 52 Правил адвокатської етики. Так, відповідно до положень вказаної статті кожен адвокат має вжити заходів мирного врегулювання конфлікту з участю іншого адвоката. В разі ініціації адвокатом дисциплінарного провадження стосовно іншого адвоката він має попередньо повідомити про це Раду адвокатів регіону за робочим місцем адвоката згідно відомостей в Єдиному реєстрі адвокатів України, а стосовно адвоката іноземної держави - асоціацію адвокатів чи правове товариство відповідної держави для пошуку шляхів мирного залагодження конфлікту. Аналогічні приписи містяться і в пп. 7 п. 14 Положення №120.

При цьому відповідно до п.15 Положення №120 заява (скарга), оформлена без дотримання вимог пункту 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

Також в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва 6 осіб заявили самовідвід, а відтак був відсутній кворум для прийняття будь-якого рішення, з огляду на що, КДКА м.Києва мала відкласти розгляд справи до наступного засідання, на якому мав би бути наявний кворум.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що КДКА Кіровоградської області не здійснювала перевірку заяви про дисциплінарний проступок позивача, не порушувана стосовно нього дисциплінарну справу, а відтак не може відповідати за вказані дії вчинені КДКА іншого регіону. Натомість КДКА м. Києва не є відповідачем у даній справі, а відтак в межах даної справи оцінюється правомірність дій при прийнятті оскаржуваного рішення вчинених саме КДКА Кіровоградської області.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що питання одночасного функціонування КДКА м. Києва () та КДКА міста Києва (), в аспекті повноважень щодо порушення дисциплінарного провадження не є предметом розгляду даної справи.

Стосовно строку притягнення позивача до відповідальності, суд звертає увагу на наступне.

Так, в оскаржуваному рішення вказано, та підтверджується наявними матеріалами справи, що ОСОБА_1 систематично брав участь у діяльності утвореної 07.10.2017 «Ради адвокатів міста Києва», зокрема у засіданнях, на яких приймалися рішення, притаманні за повноваженнями раді адвокатів регіону, у тому числі 12 жовтня 2017 року, 26 жовтня 2017 року, 9 листопада 2017 року, 21 грудня 2017 року, 11 жовтня 2018 року, а також вчиняв дії, на які повноваження має лише член (представник) ради адвокатів регіону, зокрема: на складання протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 212-3 КУпАП (пункт 9-1 частини першої статті 255 КУпАП), у тому числі 27 серпня 2018 року, на присутність (як представника ради адвокатів регіону) під час проведення обшуку у адвоката (абзац 2 частини другої статті 23 Закону) у тому числі: 22 лютого 2018 року, а також в іншій формі, позиціонуючи себе членом Ради адвокатів міста Києва, зокрема, у формі «чергування» до 31.12.2018, маючи намір здійснювати такі дії як член «Ради адвокатів міста Києва» для «забезпечення гарантій, передбачених статтею 23 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України №5076-VI адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Оскільки з урахуванням наявних матеріалів дисциплінарної справи часом вчинення проступку є період з 07.10.2017 по 31.12.2018, обґрунтованим є твердження відповідача про те, що оскаржуване рішення ухвалене у межах строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно вимог ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідач покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виконав, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись статями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст судового рішення виготовлений 21.02.2020

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.