Справа № 300/1958/19
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2020-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 рокуЛьвівСправа № 300/1958/19 пров. № А/857/1235/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Гуляка В.В., Коваля Р.Й.,

за участі секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року (головуючого судді Главача І.А. ухвалене у відкритому судовому засіданні в м. Івано-Франківськ о 11 год. 12 хв. повний текст рішення складено 26.11.2019) у справі №300/1958/19 за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №46/1009/m.5/2019 від 05.09.2019,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 30.09.2019 звернувся в суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №46/1009/m.5/2019 від 05.09.2019.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов повністю. Вказує, про порушення органами державного архітектурно-будівельного контролю порядку проведення перевірки та притягнення його до відповідальності, складення процесуальних документів, допущено порушення прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, яка передбачена статтями 254, 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Також зазначає, що він не був присутній і належним чином не був повідомлений про дату та час, місце проведення перевірки. Протокол про адміністративне правопорушення без номера від 23.08.2019 згідно дат, складений одночасно із приписом, актом перевірки, а саме 23.08.2019. Всі документи складені на комп`ютерній техніці не за місцем проведення перевірки в с. Пилипи Коломийського району Івано-Франківської області, бо там немає де їх складати і просто неможливо їх скласти одночасно у такому об`ємі. Замовник проектної документації просто надав не за місцем проведення перевірки, нескорегований примірник проекту реконструкції об`єкту виробничої споруди по АДРЕСА_1 при наявності скорегованого проекту та документів, що підтверджують законність його укладання. У протоколі про адміністративне правопорушення від 23.08.2019 невірно застосовано норми закону про адміністративну відповідальність без застосування норм Кодексу України про адміністративне правопорушення та зазначено невірні дані щодо місця його складання та невірні порушення. Головний будівельний інспектор Бицкало В.В. виніс постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, застосовуючи як підставу абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Проте відповідальність за аналогічне діяння як ймовірного суб`єкта відповідальності передбачена ч. 1 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення. У відповідності до ч. 1 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення та ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», передбачена відповідальність за аналогічне правопорушення. Вважає, що у його діях відсутній склад адміністративного порушення так як при виготовленні проекту реконструкції (не нового будівництва) відсутні порушення зазначені в акті перевірки, протоколі про правопорушення, оскаржуваній постанові. Зазначає, що замовником проектної документації у будівельній частині виступав ОСОБА_2 , директор ТзОВ ТВФ «Терракота» який надав примірник не скорегованого проекту реконструкції об`єкта будівництва, маючи експертний звіт щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва. Суд не дослідив і не з`ясував у замовника факт передання якого проекту замовнику мав місце з мого боку. Про наявність експертизи проекту реконструкції головним інспектором ДАБІ було відомо через зазначення таких відомостей у самому протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2019. Одночасно експертиза проекту виконана до винесення наказу про затвердження проекту.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

В судовому засіданні апеляційного розгляду справи ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримав з підстав зазначених у скарзі, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позов повністю.

Відповідач не забезпечив явку уповноважено представника в судове засідання апеляційного суду.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 27.03.2019, між ТОВ ТВФ «Терракота» як замовником та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 як виконавцем укладено договір на проведення проектно-вишукувальних робіт №30.05./2019, згідно якого виконавець зобов`язався провести технічне обстеження виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по АДРЕСА_1 Івано-Франківської області і за його результатами виготовити Звіт та розробити проектну документацію (архітектурно-будівельну частину) на її реконструкцію (аркуш справи 25).

Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами 19.08.2019 видано наказ за №345-П/1009/1.5/2019 «Про проведення позапланового заходу», згідно якого визначено провести позаплановий захід на об`єкті будівництва: реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (аркуш справи 106).

Також, 19.08.2019 відповідачем видано головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворському М.Й. направлення для проведення позапланового (позапланового) заходу за №345/1009/m.7/2019 для здійснення перевірки на реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області щодо дотримання суб`єктом містобудування: замовником ТОВ ТВФ «Терракота», проектувальник - ФОП ОСОБА_1 , підрядник - ТОВ ТВФ «Терракота», експертна організація - ТОВ «Екперт Проект-Груп» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (аркуш справи 107).

На підставі наказу №345-П/1009/1.5/2019 від 19.08.2019 та направлення №345/1009/m.7/2019 від 19.08.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворським М.Й. з 20.08.2019 по 23.08.2019 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено акт №345/1009/m.7/2019 від 23.08.2019 (аркуші справи 14-21).

Перевіркою встановлено ряд порушень вимог будівельного законодавства, серед яких, зокрема, встановлено передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства (частина 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»), а саме: - не представлено технічні умови, які входять у склад вихідних даних для проектування та відсутні посилання на такі (п.4.2, 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»); - розрахунок класу наслідків не відповідає будівельним нормам: відсутня загальна характеристика об`єкта (ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва»); - титульний аркуш не скріплений печаткою ГІПа; - наявні посилання на недіючі нормативні документи, а саме ДБН В.2.2 - 2009, НАПБ А.01.001-04 - «Правила пожежної безпеки в Україні» ГОСТ 12.1.013-78; - на завданні на проектуванні не зазначено дату погодження, - відсутній наказ про затвердження проектної документації (п. 9, 12, 21 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.06.2011 №45); - наказ про призначення відповідальної особи за авторський нагляд видано 23.07.2017, в той час як ГІПа для розроблення проектної документації призначено 30.03.2019 (ч.1 ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Також, 23.08.2019 головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворський М.Й. склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого за результатами позапланової перевірки, проведеної на реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області, виявлено порушення, зокрема передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства (аркуш справи 11).

Згідно вищевказаного протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2019 розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності заплановано провести 05.09.2019 о 10:30 год.

Крім того, 23.08.2019 головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворський М.Й. склав припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області, встановлено факт передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, що є порушенням частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4.2, 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», п. 9, 12, 21 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.06.2011 №45, ч.1 ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність». Відповідно до вказаного припису зобов`язано позивача усунути виявлене порушення до 23.19.2019 (аркуш справи 13).

27.08.2019 Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області направило позивачу поштовим зв`язком з рекомендованим повідомленням про вручення наведені вище матеріали, складені 23.08.2019 за результатами перевірки на об`єкті будівництва реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області. Згідно відстеження поштового відправлення №776 позивач отримав вищевказане поштове відправлення 29.08.2019 (зворот аркуш справи 108).

05.09.2019 позивач подав начальнику Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області письмові пояснення щодо зазначених у приписі від 23.08.2019 порушень (аркуш справи 109).

05.09.2019 за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, під час якого був присутній позивач ОСОБА_1 , головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В. прийнято постанову №46/1009/m.5/2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення , передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в розмірі 180630 гривень (аркуш справи 22).

Вважаючи протиправною вищевказану постанову від 05.09.2019 №46/1009/m.5/2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 180630 гривень, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, встановлена Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України за №553 від 23.05.2011.

Пунктом 2 наведеного Порядку встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 наведеного Порядку встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. В зазначеному пункті також передбачені підстави для проведення позапланових перевірок, серед яких є: вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом.

Судом встановлено, що підставою для видачі 19.08.2019 наказу за №345-П/1009/1.5/2019 «Про проведення позапланового заходу» слугувала службова записка головного інспектора будівельного нагляду сектору по роботі з дозвільними документами, подана з метою встановлення достовірності даних, наведених у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 за реєстраційним №ІФ 46 від 01.08.2019 (аркуш справи 106).

Згідно пункту 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Так, допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції свідок інспектор будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворський Микола Йосипович суду пояснив, що ним неодразово здіснювались дзвінки ОСОБА_1 , в яких повідомлялось про позапланову перевірку, що не заперечується самим позивачем. Пояснив, що письмове направлення про перевірку позивачу не направлялось, оскільки чинним законодавством передбачена обов`язковість такого письмового повідомленні лише щодо планових перевірок.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до пункту 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно пункту 18 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (пункт 19 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до пункту 20 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно пункту 21 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд встановив, що позапланова перевірка на об`єкті будівництва «Реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області» щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, була проведена в присутності директора ТОВ ТВФ «Терракота» ОСОБА_2 , який відмовився підписувати та отримувати примірник акту №345/1009/m.7/2019 від 23.08.2019, протоколу від 23.08.2019 та припису від 23.08.2019. При цьому, на підтвердження факту присутності зазначеного суб`єкта містобудування під час проведення позапланової перевірки головному інспектору будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворському М.Й. було надано копії ряду документів, що стосувались реконструкції виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області.

Позивачу матеріали перевірки були направлені рекомендованим повідомленням №776 та вручені особисто 29.08.2019 та спростовує відповідні доводи апелянта (зворот аркуш справи 108).

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 №735).

Пунктом 3 наведеного Порядку №244 встановлено, що уразі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Відповідно до пункту 16 Порядку №244 накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності права про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно пункту 17 Порядку №244 накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

На підтвердження факту завчасного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім рекомендованого повідомлення про вручення поштове відправлення №776 свідчать також письмові пояснення від 04.09.2019 за №01.09/2019, які позивач подав начальнику Управління державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області (вхідний №2167/1009-1.18 від 05.09.2019) (аркуш справи 109).

Однак до таких пояснень позивачем не подано жодних документів, які підтверджують викладені у них обставини, тому дані пояснення не були взяті Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області до уваги при прийняті оскаржуваної постанови.

Так, 05.09.2019 за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В. прийнято постанову №46/1009/m.5/2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення , передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в розмірі 180630 гривень (аркуш справи 22).

Щодо порушень, які виявив головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворський М.Й. під час позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області», та які слугували підставами для винесення оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.09.2019 №46/1009/m.5/2019, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановив суд, за результатами позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області» головний інспектор будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворський М.Й. склав акт №345/1009/m.7/20019 від 23.08.2019, в якому зафіксовано порушення частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4.2, 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», п. 9, 12, 21 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.06.2011 №45, ч.1 ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Так, з приводу виявленого порушення щодо непредставлення технічних умов, які входять у склад вихідних даних для проектування та відсутності посилання на такі (п.4.2, 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»), колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 6 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Завдання на проектування - документ, у якому містяться обґрунтовані в межах законодавства вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об`єкта архітектури, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і який складається відповідно до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, технічних умов (абзацу 8 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Частиною 2 статті 29 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до частини 10 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Також згідно пункту 3.5.ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

З аналізу зазначених положень вбачається, що завдання на проектування складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень та передбачає обов`язковість технічних умов, що спростовує доводи позивача про відсутність потреби у виготовлені технічних умов на водопостачання та водовідведення.

З приводу виявленого порушення щодо невідповідності розрахунку класу наслідків будівельним нормам: відсутня загальна характеристика об`єкта (ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва»), то під час розгляду даної справи позивачем усунено вказаний недолік, однак на момент прийняття 05.09.2019 оскаржуваної постанови у відповідача були відсутні докази такого усунення.

Також суд звертає увагу, що на момент проведення позапланової перевірки титульний аркуш не був скріплений печаткою ГІПа;

З приводу виявлених порушень щодо посилань при розробленні проектної документації на недіючі нормативні документи, а саме ДБН В.2.2 - 2009, НАПБ А.01.001-04 - «Правила пожежної безпеки в Україні» ГОСТ 12.1.013-78, а також відсутності на завданні на проектування дати погодження, то колегія суддів зазначає, що такі порушення мали місце під час здійснення перевірки і на момент розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 05.09.2019 позивачем не додано належного доказу на підтвердження усунення вказаних порушень.

З приводу відсутності наказу про затвердження проектної документації (п. 9, 12, 21 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.06.2011 №45), колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Суд не приймає доводи позивача щодо відсутності підстав для застосування до нього як до генерального проектувальника даної вимоги, оскільки замовнику повинна передаватись виготовлена проектної документація, яка відповідає усім вимогам законодавства, в тому числі і щодо затвердження такої документації іншими суб`єктами містобудування, в даному випадку замовником.

Щодо видання наказу про призначення відповідальної особи за авторський нагляд 23.07.2017, в той час як ГІПа для розроблення проектної документації призначено 30.03.2019 (ч.1 ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність»), колегія суддів звертає увагу на наступне.

Перевіркою встановлено та не спростовано позивачем під час судового розгляду даної справи відсутність виконавчої документації, яка б підтвердила фактичне ведення авторського та технічного нагляду, оскільки сам наказ про призначення не підтверджує такі обставини.

Так, згідно пункту 4.8 ДБН А.3.1.-5:2016 «Організація будівельного виробництва» за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР.

До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду та звітна документація щодо виконання робіт з науковотехнічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В. 1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБ11 В. 1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903 результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.

Суд звертає увагу, що позивачем ні під час здійснення позапланової перевірки, ні під час розгляду справи про справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, ні під час судового розгляду даної справи не надано виконавчу документацію щодо здійснення авторського нагляду.

Щодо доданого да позовної заяви наказу №03-07/2019 від 03.07.2019 «Про призначення відповідального за проведення авторського нагляду» (аркуш справи 68), то колегія суддів звертає увагу, що під час перевірки головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Яворському М.Й. було надано ідентичний за змістом наказ №03-07/2019, однак датований 23.07.2017, що викликає сумніви у дійсності такого документа та не може бути допустимим доказом на підтвердження призначення відповідальної особи для проведення авторського нагляду.

Окрім того, в ході перевірки встановлено, що об`єкт збудовано та має місце експлуатація об`єкта без зареєстрованої декларації, чим порушено ч. 10 ст. 39 Закону № 3038-УІ.

Щодо доводів апелянта із посиланням на експертний звіт при розгляді проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності об`єкту будівництва від 18.07.2019 № 1Ф/28-1007-19 МН, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до пункту 4.2 ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво» експертизи проектів будівництва є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм і правил та нормативних документів за такими напрямами: міцність, надійність та довговічність; експлуатаційна безпека, дотримання вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, інженерне забезпечення; кошторисна вартість будівництва; санітарне та епідеміологічне благополуччя населення; екологія; охорона праці; енергозбереження; пожежна безпека; техногенна безпека; ядерна та радіаційна безпека.

Таким чином, в експертному звіті не досліджується проект в цілому, а тільки частина, яка стосується міцності, надійності та довговічності будівельних конструкцій, в свою чергу комплексна експертиза проекту не проводилась.

Що стосується посилань позивача щодо надання під час перевірки директором ТОВ ТВФ «Терракота» ОСОБА_2 примірника проектної документації, в якому не виправлені зауваження експертизи, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Пунктом 5.1.2 ДСТУ Б А.2.4-20:2008 «Правила обліку га зберігання оригіналів проектної документації» текстовий документ повинен бути зброшурований.

Пункт 5.2 ДСТУ Б А.2.4-20:2008 «Правила обліку та зберігання оригіналів проектної документації» (на які посилається позивач) передбачає порядок архівації документів, зокрема відповідно до п. 5.2.1 приймання оригіналу проектної документації в архів повинне проводитися за наявності: а) його комплектності або комплектності його частини (розділу) відповідно до складу проекту, відомості креслень або специфікацій обладнання; б) необхідних підписів та дат відповідно до встановленого порядку його оформлення; в) правильного заповнення основних написів і титульних аркушів; г) придатності оригіналу для зберігання і багаторазового зняття копій.

Відповідно до пункту 6.3 ДСТУ Б А.2.4-20:2008 «Правила обліку та зберігання оригіналів проектної документації» оригінали документів, що прийняті на зберігання, реєструються в інвентарній книзі (таблиця А.1, додаток А).

Відповідно до пункту 6.9 ДСТУ Б А.2.4-20:2008 «Правила обліку та зберігання оригіналів проектної документації» вихідні дані і розрахунки зберігаються на стелажах у систематизованому вигляді за шифрами майданчиків і об`єктів.

Враховуючи наведені вище обставини, відсутні докази, які б підтвердили належним чином проведену на момент перевірки архівацію проектної документації у відповідності до вимог законодавства.

Таким чином, ні під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, ні під час судового розгляду позивачем не спростовано виявлений під час позапланової перевірки об`єкта «Реконструкція виробничої споруди ТОВ ТВФ «Терракота» по вул. Українська, 131 в с. Пилипи Коломийського р-ну, Івано-Франківської області» факт передачі замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства (частина 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Щодо письмових пояснень від 04.09.2019 за №01.09/2019, які позивач подав начальнику Управління державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області (вхідний №2167/1009-1.18 від 05.09.2019) (аркуш справи 109), суд звертає увагу що до таких пояснень позивачем не подано жодних документів, які підтверджують викладені у них обставини, тому такі пояснення підставно не були взяті Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області до уваги при прийняті оскаржуваної постанови.

Абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва несуть відповідальність, зокрема, проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Доводи апелянта щодо не врахування Кодексу України про адміністративні правопорушення є необгрунтованими з врахуванням наступного.

Адміністративно-господарський штраф це грошова сума, що сплачується суб`єктом господарювання до відповідного бюджету у разі порушення ним встановлених правил здійснення господарської діяльності (частина 1 статті 241 Господарського кодексу України).

Відповідно до частини 3 статті 241 Господарського кодексу України адміністративно-господарський штраф може застосовуватися у визначених законом випадках одночасно з іншими адміністративно-господарськими санкціями, передбаченими статтею 239 цього Кодексу.

Таким чином, до ФОП ОСОБА_1 постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.09.2019 № 46/1009/т.5/2019 застосовано штраф згідно з статей 1,2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» як на суб`єкта господарювання, а не штраф відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, як помилково зазначив позивач.

Отже, позивач помилково ототожнює адміністративне правопорушення, передбачене статтею 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з адміністративно-господарською санкцією, передбаченою статтею 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» які є різними як за змістом так і за об`єктом правовідносин, які вони захищають.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 27 січня 2020 року по справі №522/12566/18, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Доводи скаржника про застосування судом у спірних правовідносинах практику викладену в постанові Верховного Суду від 27.02.2019 справа №210/3059/17 є спростованими вищенаведеними обставинами та не є аналогічними, суд апеляційної інстанції зобов`язаний аналізувати та враховувати подані сторонами доводи, а матеріали справи підтверджують порушення допущені позивачем.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, висловленій, зокрема, у пункті 45 рішення в справі «Бочаров проти України», пункті 53 рішення в справі «Федорченко та Лозенко проти України», пункті 43 рішення в справі «Кобець проти України», при оцінці доказів і вирішенні спору суду слід керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, встановлюючи істину в справі слід базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоби не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про правомірність свого рішення.

Колегія суддів дійшла висновку, що Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області правомірно прийняло постанову №46/1009/m.5/2019 від 05.09.2019 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 180630 гривень, а тому в позові ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №46/1009/m.5/2019 від 05.09.2019 слід відмовити, судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Обґрунтовуючи правомірність прийнятої постанови про накладення штрафу, відповідач виходив з правомірності висновків акту перевірки.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, згідно яких доводи позивача відхилені.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстав для розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції на підставі статті 139 КАС України у апеляційного суду немає.

Оскільки справа відповідно до пункту 6 частини 6 статті 12 КАС України відноситься до категорії незначних, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі №300/1958/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Гуляк

Р.Й. Коваль

Повний текст постанови складено 24.02.2020