Справа № 308/3671/19
Суддя: Бедьо В. І.
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/3671/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого судді - Бедьо В.І.

за участі секретаря судових засідань Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про оскарження постанови у справі про порушення митних правил № 0779/30500/19 від 26.03. 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Закарпатської митниці ДФС про оскарження постанови у справі про порушення митних правил № 0779/30500/19 від 26.03. 2019 року, обґрунтовуючи його наступним.

10.02.2019 в зоні митного контролю на ділянці «Виїзд» митного посту «Ужгород», Закарпатської митниці ДФС під час митного виїзду з України в Угорщину на автомобілі марки «KIA модель CARNIVAL» на ОСОБА_1 державним інспектором відділу митного оформлення було складено протокол про порушення митних правил №0779/30500/19 від 26.03.2019 року за ч. 3 ст. 470 МКУ в зв`язку з тим, що автомобіль марки «KIA модель CARNIVAL» реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_1 заїхав на територію України 19.11.2018 р., а виїхав тільки 10.02.2019 року, тобто із запізненням, не дивлячи на той факт, що ним було надано інспектору довідку видану ФОП ОСОБА_2 , від 10.02.2029 року № 10/00202/19 про те, що автомобіль перебував на ремонті, розрахункову квитанцію №555871 від 10.02.2019 р., наряд-заказ від 24.11. 2018 року № 10/002/11/18, акт здачі-прийняття робіт від 10.02.2019 року про неможливість вивезення транспортного засобу.

26.03.2019 р. на підставі вищенаведеного протоколу, Закарпатська митниця ДФС України винесла постанову в справі про порушення митних правил № 0779/30500/19., якою його визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.3 ст. 470 МКУ та накладено штраф в розмірі 8500 грн., яку він вважає безпідставною та необґрунтованою.

За таких обставин позивач просить скасувати постанову в справі про порушення митних правил № 0779/30500/19 від 26.03.2019 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. на ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.470 МК України, а провадження по справі закрити.

В порядку встановленому КАС України представник відповідача надав відзив на позов, в якому повністю заперечує обставини, викладені в адміністративному позові, та вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають у зв`язку з правомірністю винесеної постанови. Так, відзив обґрунтовує тим, що згідно з п.1 ст. 95 МК України, а також п.2.2 параграф IV наказу Держмитслужби України від 17.11.05р. №1118 «Про затвердження Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянина ми через митний кордон України, зареєстрованого в Мінюсті України 25.11.2005р. №1428/11708, встановлюються такі строки транспортних перевезень залежно від виду транспорту: для автомобільного транспорту 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб); Отже гр. ОСОБА_1 зобов`язаний був доставити транспортний засіб марки KIA модель CARNIVAL» реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_1 у митницю в термін до 24.11.2018 р. включно. Фактично даний транспортний засіб був доставлений на митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС 10.02.2019р., тобто із запізненням більше ніж на 10 діб. Таким чином гр. ОСОБА_1 перевищив більше ніж на 10 діб, встановлений ст. 95 МК України строк транзиту транспортного засобу, що перебував під митним контролем, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст. 470 МК України. Крім того на момент перетину митного кордону жодних документів, які б підтверджували або вказували на те, що транспортний засіб вийшов з ладу в результаті аварії або дії обставин непереборної сили гр. ОСОБА_1 надано не було. Поміж цього, на думку представника відповідача, поломка транспортного засобу не змога завадити ОСОБА_1 вивезти його за межі митної території України за допомогою інших способів (наприклад на лафеті). Оскільки постанова винесена правомірно, то просив суд відмовити у задоволенні позову.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник Закарпатської митниці ДФС в судове засіданні не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти позовних вимог заперечує в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною 1 стаття 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Встановлено, що постановою в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС начальника управління протидії митний правопорушенням та міжнародної взаємодії Кухар А.В. в справі про порушення митних правил №0799/30500/19 від 26.03.2019 року на позивача, ОСОБА_1 з посиланням на ч. 3 ст. 470 Митного кодексу («Недоставлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів до органу доходів і зборів призначення, видача їх без дозволу органу доходів і зборів або втрата») було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500 грн.

Судом встановлено, що вказану постанову від 26.03.2019 року, ОСОБА_1 , оскаржив до суду 22.04.2019 року, тобто в межах встановлених законодавцем строків.

Встановлено, що позивач, ОСОБА_1 , 19.11.2018 р. ввіз на митну територію України через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС у митному режимі «транзит», легковий автомобіль марки «KIA модель CARNIVAL» реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_1 . Вище вказаний транспортний засіб підлягав вивезенню за межі митної території України в зоні діяльності митної території Закарпатської митниці у строк до 24.11.2018 року.

Встановлено, що позивач звертався до відповідача із заявою про те, що ввезений ним автомобіль марки «KIA модель CARNIVAL» реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_1 з 24.11.2018 року по 10.02.2019 року знаходився на ремонті у ФОП ОСОБА_3 , який відповідно до основного виду діяльності, відповідно до відомостей єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснює технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів.

Позивач надав довідку видану ФОП ОСОБА_2 , від 10.02.2029 року № 10/00202/19 про те, що автомобіль перебував на ремонті з 24.11. 2018 року, розрахункову квитанцію №555871 від 10.02.2019 р., наряд-заказ від 24.11. 2018 року № 10/002/11/18, акт здачі-прийняття робіт від 10.02.2019 року.

Розглядувані правовідносини регулюються приписами МК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), зокрема згідно ч.1 ст.381 цього Кодексу громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Відповідно до приписів ст.ст. 90 та 93 вказаного Кодексу транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Статтею 95 зазначеного Кодексу встановлено строки транзитних перевезень для автомобільного транспорту, які складають 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу), не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

З огляду на це, підставами для звільнення особи від відповідальності у вказаних випадках є аварія, дія обставин непереборної сили або протиправні дії третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Згідно Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, за тв. наказом Державної митної служби України № 1118 від 17.11.2005р., обставинами непереборної сили слід вважати смерть власника ТЗ; стихійне лихо (пожежа, повінь, інше стихійне лихо чи сезонне природне явище, зокрема замерзання моря, проток, портів тощо, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів); військові дії чи надзвичайний стан у регіоні, через який переміщується ТЗ; страйк; злочинні дії третіх осіб, спрямовані проти власника ТЗ; дорожня пригода за участю ТЗ, яка спричинила повне або часткове його пошкодження; неможливість подальшого руху ТЗ, якщо зсув або ожеледиця створює небезпеку чи загрозу дорожньому руху, життю чи здоров`ю людей або навколишньому середовищу; інші схожі за характером обставини чи події.

Відповідно до п.2 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затв. наказом Міністерства фінансів України № 657 від 31.05.2012р., аварія - небезпечна подія техногенного характеру, у зв`язку з якою товари, транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, були пошкоджені (зіпсовані, знищені, втрачені тощо) або потребували певного часу для відновлення можливості їх переміщення з метою забезпечення виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи; документальне підтвердження - надання митному органу відповідних документів, що підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили; обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події; факт аварії чи дії обставин непереборної сили - часткове чи повне пошкодження (зіпсуття, знищення, втрата тощо) товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем, або позбавлення можливості виконання відповідною особою передбачених законодавством України з питань державної митної справи або встановлених відповідним митним органом України вимог щодо вчинення відповідних дій з товарами, транспортними засобами, що перебувають під митним контролем.

Відповідно до п.6 розділу VIII Порядку у випадку, якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, яким здійснюється контроль за цими товарами, транспортними засобами, з письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили.

Аналіз вищевикладених положень свідчить про те, що несправність транспортного засобу може розцінюватися як обставина непереборної сили, що є підставою для звільнення від відповідальності відповідно до ст.460 МК України. Проте, в такому випадку ця обставина повинна мати належне документальне підтвердження, оскільки з нею закон пов`язує настання юридичних наслідків.

Разом з тим суд звертає увагу на такі обставини.

Згідно з п.5 розділу VIII Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затв. наказом Міністерства фінансів України № 657 від 31.05.2012р., якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце на митній території України, особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, в зоні діяльності якого перебувають ці товари, транспортні засоби, із письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили.

Керівник митного органу, в зоні діяльності якого перебувають товари, транспортні засоби, що потрапили в аварію або під дію обставин непереборної сили, або особа, що виконує його обов`язки, після отримання заяви невідкладно організовує проведення огляду території чи іншого місця, де знаходяться, знаходились або можуть знаходитися товари і транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, за винятком випадків, коли такий огляд проводити недоцільно з урахуванням характеру аварії чи обставин непереборної сили та їх наслідків. Огляд території чи іншого місця, де знаходяться, знаходились або можуть знаходитися товари і транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, також не проводиться у разі відсутності протягом тривалого часу внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили можливості дістатися до місця пригоди.

Зокрема, під час провадження у справі про порушення митних правил позивачем ОСОБА_1 було надано органу Закарпатської митниці ДФС, заяву від 22.11.2018 року з якої вбачається, про неможливість вивезення ним транспортного засобу марки «KIA модель CARNIVAL» реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_1 , який ним ввезений на митну територію у режимі «транзит» та знаходиться під митним контролем, у зв`язку з його поломкою.

Зокрема, під час провадження у справі про порушення митних правил позивачем ОСОБА_1 було надано наступні документи: довідку видану ФОП ОСОБА_2 , від 10.02.2029 року № 10/00202/19 про те, що автомобіль перебував на ремонті з 24.11. 2018 року, розрахункову квитанцію №555871 від 10.02.2019 р., наряд-заказ від 24.11. 2018 року № 10/002/11/18, акт здачі-прийняття робіт від 10.02.2019 року.

Обставини перебування ввезеного автомобіля на ремонті, внаслідок поломки, не викликають сумніву, оскільки позивачем представлено належне документальне підтвердження цієї обставини; також про сумлінне дотримання митних правил свідчить попередня поведінка позивача щодо своєчасного повідомлення про неможливість вивезення ТЗ.

Надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин (систем) є регламентованою діяльністю суб`єктів господарювання, що передбачає, з-поміж іншого, необхідність належного документального оформлення господарських операцій з надання таких послуг.

Взаємовідносини між замовником і виконавцем послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, їх складових частин (систем), а також вимоги щодо контролю за відповідністю наданих послуг врегульовано Правилами надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, які затверджено наказом Міністерства інфраструктури України № 615 від 28.11.2014р. (надалі - Правила). Відповідно цих Правил вони поширюються на суб`єктів господарювання, які надають послуги з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин (систем) та на яких поширюються вимоги Технічного регламенту з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, затвердженого постановою КМ України № 643 від 03.07.2013р. (далі - Технічний регламент) (пункт 1 Правил).

Відповідно до пункту 8 Технічного регламенту виконавцем технічного обслуговування і ремонту транспортних засобів є суб`єкт господарювання, який відповідає таким вимогам: 1) має власні або орендовані засоби технічного обслуговування і ремонту, що відповідають установленим законодавством вимогам; 2) роботи з технічного обслуговування і ремонту здійснює персонал необхідного рівня професійної кваліфікації відповідно до видів цих робіт (далі - персонал); 3) має виробничі споруди, засоби технічного обслуговування і ремонту, що відповідають встановленим законодавством вимогам.

Послуги з технічного обслуговування і ремонту колісного транспортного засобу (далі - КТЗ) чи його складових частин (систем) надаються замовникові на підставі договору про технічне обслуговування і ремонт КТЗ, що укладається відповідно до вимог цивільного законодавства між замовником і виконавцем (договір, наряд-замовлення, накладна, квитанція тощо). Договір про технічне обслуговування і ремонт КТЗ повинен містити істотні умови відповідно до статті 25 Закону України «Про автомобільний транспорт».

Якщо для надання послуг відсутня потреба залишати КТЗ, його складові частини (системи) на відповідальне зберігання у виконавця, надання послуг оформлюється рахунком-фактурою, накладною, квитанцією тощо, а також нарядом-замовленням на надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісного транспортного засобу (додаток 1), у яких обов`язково робиться запис про гарантійні зобов`язання (у випадках, передбачених цими Правилами), який засвідчується підписом контролера якості та скріплюється печаткою виконавця (за наявності) (пункти 3, 4 розділу ІІІ Правил).

Приймання КТЗ та його складових частин (систем) здійснюється у присутності власника чи його уповноваженого представника в такому порядку: перегляд експлуатаційної, ремонтної, технологічної документації і заявки замовника; оформлення акта передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту (пункт 1 розділу IV Правил).

Акт передавання-приймання колісного транспортного засобу, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту (додаток 2) складається у двох примірниках. Обидва примірники мають однакову юридичну силу. Акт передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту підписується власником КТЗ, його складових частин (систем), а також особою, відповідальною за прийняття КТЗ, його складових частин (систем) до ремонту, скріплюється печаткою виконавця (за наявності) (пункт 2 розділу IV Правил).

Документами, що підтверджують надання послуги, є: акт передавання-приймання КТЗ (його складових частин (систем)) після надання послуг з технічного обслуговування і ремонту; наряд-замовлення, підписаний контролером якості (з проставлянням печатки виконавця (за наявності)) та замовником; документ, що підтверджує оплату послуг; рахунок-фактура; податкова накладна (для юридичних осіб).

Приймання КТЗ, його складових частин (систем) замовником відбувається у присутності контролера якості і здійснюється в такому порядку: аналіз документів, оформлених виконавцем; перевірка відповідності наданих послуг, зокрема надання замовнику КТЗ, його складових частин (систем) для випробувань за участю представника виконавця; оформлення акта передавання-приймання КТЗ, його складових частин (систем) після ремонту і технічного обслуговування або наряду-замовлення відповідно до статті 25 Закону України «Про автомобільний транспорт» (пункт 7 розділу IV Правил).

Виконавець після виконання робіт надає замовнику такі документи: рахунок-фактуру, наряд-замовлення, накладну, квитанцію тощо (окремо пов`язані з виконанням технічного обслуговування (крім гарантійного) та окремо пов`язані з виконанням ремонту); гарантійний талон (один примірник); додатки до експлуатаційної документації у випадках, зазначених у пункті 7 розділу VI цих Правил, а також пункті 7 цього розділу; довідку-рахунок на складові частини, придбані й установлені виконавцем на КТЗ; довідку про колір (основний колір) КТЗ, якщо цей колір змінено під час ремонту; приймально-здавальний акт виконавця, який має право на випробування систем живлення КТЗ з газобалонного обладнання і виконав ці випробування, (пункт 8 розділу VII Правил).

З огляду на наведене вище і в контексті розгляду цієї справи слід зауважити, що передумовою для надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів та їх складових частин є укладення договору відповідного змісту між виконавцем і замовником (за винятком випадків, коли відсутня потреба залишати КТЗ, його складові частини (системи) на відповідальне зберігання у виконавця), а факт прийняття колісного транспортного засобу на ремонт, як і його повернення після виконання ремонтних робіт має засвідчуватися актами встановленої форми та змісту. Стосовно останніх, то такі затверджено тими ж Правилами (додаток 2 і 3 відповідно).

Надані позивачем документи про перебування автомобіля на ремонті у повній мірі відповідають вищевказаним вимогам.

Суд також враховує, що транспортний засіб проходив діагностування та ремонт автомобіля. (ремонт коробки передач).

Довготривале діагностування та ремонт був пов`язаний з відсутністю запчастин потрібних для ремонту автомобілю. Таке виникло незалежно від волі позивача, яке потребувало певного часу для відновлення можливості самостійного руху автомобілем.

Крім цього, суд враховує той факт, що в несправному стані автомобіль не був би прийнятий митним органом жодної іноземної країни.

Наведене дає суду підстави для висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня така ознака складу порушення митних правил як вина, оскільки його умисел на порушення терміну транзиту чи протиправна необережність щодо дотримання цього строку не встановлені.

Про відсутність умислу та необережності свідчить повідомлення позивачем митниці про поломку транспортного засобу, характер цієї поломки і неможливість транспортування автомобіля.

З огляду на такі обставини в діях ОСОБА_1 є відсутнім склад порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.470 МК України.

Суд звертає увагу на те, що перебування автомобіля на ремонті підтверджує факт обставини непереборної сили в контексті ст. 192 МК України, оскільки свідчить про часткове пошкодження автомобіля, що перериває встановлений ч.1 ст. 95 МК України строк транзитного перевезення для автомобільного транспорту.

Перебування транспортного засобу позивача на ремонті, на думку суду, було спричинено обставиною непереборної сили, а тому до спірних правовідносин повинні бути застосовані приписи ч.1 ст. 460 МК України.

Аналогічні обставини мали місце у справі №857/8135/19 і апеляційної інстанцією, у постанові від 17.09.2019 року, зверталась увага сторін на правомірність застосування приписів ч.1 ст. 460 МК України.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, суд прийшов до висновку, що факт перевищення ОСОБА_1 встановленого ст. 95 МК України строку доставки транспортного засобу до митного органу призначення спростований позивачем належними доказами, а тому відповідачем неправомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил згідно ч.3 ст.470 МК України, а відтак заявлений позов про скасування спірної постанови в справі про порушення митних правил є обґрунтованим та підставним, а тому підлягає до задоволення.

На підставі ст. 288 КУпАП, ст. ст. 103, 112, 381, 467, 470 МК України, керуючись ст. ст. 77, 90, 162, 242, 268-272, 286, 293, 295, 297 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про оскарження постанови у справі про порушення митних правил № 0779/30500/19 від 26.03. 2019 року - задовольнити.

Постанову в справі про порушення митних правил № 0779/30500/19 від 26.03. 2019 року року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. на ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України скасувати.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України - закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду відповідно до вимог ч. 4 ст. 286 КАС України. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо