Справа № 540/2410/19
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 р.м. ХерсонСправа № 540/2410/19
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ковбій О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління містобудування та архітектури Новокаховської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення від 28.10.2019 р. № 297/НК,

встановив:

Управління містобудування та архітектури Новокаховської міської ради (далі - УМА Новокаховської міської ради, позивач) звернулось до суду із адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Херсонській області (далі - відповідач, УДАБІ у Херсонській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Херсонській області від 28.10.2019 року №297/НК, яким скасовано дію паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, АДРЕСА_1 . Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. АДРЕСА_2 27 по АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465" повністю.

Позов обґрунтований тим, що за результатом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.10.2019 року інспектором виявлено, що паспорт прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 року №465 "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. №27 по вул АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465" виданий з порушенням п.1.12 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого наказом Мінрегіону від 21.10.2011 №244. На підставі акту винесено рішення про скасування дії паспорту прив`язки, яке оскаржено до Херсонського окружного адміністративного суду в рамках даного позову.

Позивач вважає, що оскаржене рішення має очевидні ознаки протиправності, оскільки законодавством не передбачено скасування дії паспорту прив`язки, а сам паспорт не є рішенням в розумінні приписів нормативно-правових актів, які регулюють містобудівну діяльність.

На підставі зазначеного просить задовольнити позовні вимоги.

Також, разом з позовом подано заяву про вжиття заходів його забезпечення шляхом зупинення дії рішення Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Херсонській області від 28.10.2019 року №297/НК, яким скасовано дію паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. №27 по вул АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465".

Ухвалою від 14.11.2019 року в задоволенні клопотання про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою від 29.11.2019 року провадження у справі відкрито, визначено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) учасників справи. Судове засідання призначено на 14.01.2020 року.

11.01.2020 року позивачем засобами електронної пошти надіслано до суду відзив на позов. Згідно зазначеної заяви по-суті спору, відповідач позовних вимог не визнає, вважає, що перевірка позивача призначена та проведена на підставі та у спосіб передбачений законодавством України. Під час перевірки виявлено ряд порушень, що стали підставою для прийняття рішення про скасування дії паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони м. Нова АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465. Також у відзиві зазначає, що паспорт прив`язки тимчасової споруди є рішенням дозвільного характеру, отже може бути скасованим відповідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698 (далі - Порядок №698).

У зв`язку з викладеним, вважає позовні вимоги необґрунтованими.

Ухвалою суду від 15.01.2020 року задоволено клопотання позивача про відкладення розгляду справи, вирішено перейти до розгляду адміністративної справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 29 січня 2020 року.

Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 . Також, фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 запропоновано надати пояснення щодо позову протягом п`яти днів з дня отримання його копії.

Ухвала суду отримана ФОП ОСОБА_1 23.01.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №736, наявним в матеріалах справи.

В підготовче засідання, призначене на 29.01.2020 року з`явився представник позивача.

Протокольною ухвалою, проголошеною в підготовчому засіданні, підготовче провадження закрито, розгляд справи по суті призначено на 11.02.2020 року.

В судове засідання, призначене на вказану дату третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, не з`явилась, явку свого представника не забезпечила.

Також, не забезпечив явку свого представника з належним чином оформленими повноваженнями на представництво/самопредставництво юридичної особи й відповідач у справі. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений завчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень (повісток суду) №73 7, 73 5.

Представником позивача 11.02.2020 року подано до суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Частиною 3 статті 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. ст. 194 та 205 КАС України суд вважає, що подання позивачем заяви про розгляд справи у порядку письмового провадження та неприбуття без поважних причин відповідача та третьої особи у справі не є перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

За таких обставин суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Суд, вивчивши доводи позову та відзиву на нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Судом з наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що 23.10.2019 року на підставі наказу від 21.10.2019 року №1165 Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Довідки про результати документальної перевірки від 15.10.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Держархбудінспекції у Херсонській області Комаром І.І. проведено документальну перевірку Управлінні містобудування та архітектури Новокаховської міської ради.

За результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Держархбудінспекції у Херсонській області Комаром І.І. у присутності виконуючого обов`язки начальника управління містобудування та архітектури Новокаховської міської ради Боровинського М.В. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.10.2019 року, яким встановлено, що паспорт прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 № 465 "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. № 27 по вул. АДРЕСА_3 " виданий в порушення п. 1.12 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Мінрегіону від 21.10.2011 року № 244, а саме, відповідно до схеми розміщення ТС тимчасова споруда розміщена:

- на відстані 2,0 м до проїзної частини вулиці Новоселівська, що суперечить абз. 2 п. 27 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правила користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198 (у населених пунктах малі архітектурні форми розміщуються за межею тротуару, пішохідних доріжок, але на відстані не менше ніж 1 метр, але не ближче ніж 5 метрів до проїзної частини доріг і вулиць);

- на відстані 15,0 м до перехрещення вулиці Новоселівська та вулиці Дружби, що суперечить п. 5.2.3 ДБН В.2.3-5:2018 "Вулиці та дороги населених пунктів" (найменшу відстань видимості в плані у зоні транспортної розв`язки в одному рівні слід визначати побудовою трикутника видимості (додаток П, в зоні якого не допускається розміщувати будь-які будови, тимчасові споруди та зелені насадження заввишки більше ніж 1,2 м.);

- на відстані 3,8 м до сусіднього 5-ти поверхового житлового будинку, що суперечить п. 15.2.2 (протипожежні відстані) ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" та п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Підприємства торгівлі" (тимчасові споруди сезонної торгівлі, павільйони, кіоски тощо повинні розміщуватися до будинків та інших споруд на відстані, яку слід приймати залежно від ступеня їх вогнестійкості згідно з ДБН 360, але не менше 10 м).

На підставі акта перевірки від 25.10.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Держархбудінспекції у Херсонській області Комаром І.І. прийнято рішення від 28.10.2019 року №297/НК, яким скасовано дії паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. № 27 по вул АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465.

Позивач вважає зазначене рішення протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства суд дійшов наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядком № 698.

Згідно з положеннями частини першої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком № 698.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Пунктом 32 Порядку № 698 передбачено, що якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду, в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, входить проведення позапланових перевірок об`єктів нагляду на предмет відповідності їх рішень вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та, у разі виявлення порушень об`єктами нагляду цих вимог, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих ними рішень.

Аналогічний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13.12.2018 року у справі № 813/2797/17, від 12.02.2019 року у справі № 823/1089/18, від 31.05.2019 року у справі №823/687/18.

Положеннями ч.5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З наданих відповідачем матеріалів вбачається, що на підставі заяви об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Співдружність -27" від 30.08.2019 року за вих. №30, посадовими особами відповідача проведено документальну перевірку, за результатами якої виявлено паспорт прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 року №465.

За результатами перевірки складено довідку від 15.10.2019 року в якій, окрім іншого, зазначена пропозиція - здійснити позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Новокаховської міської ради містобудівної діяльності, а саме: видача паспорта прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності; видача паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 року №465.

На підставі зазначеної довідки Державною архітектурно-будівельною інспекцією України від 21.10.2019 року видано наказ №1165, яким УДАБІ у Херсонській області наказано провести позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Новокаховської міської ради, а саме, видача паспорту прив`язки тимчасової споруди від 10.05.2019 року №465.

На виконання названого наказу УДАБІ у Херсонській області видано направлення на проведення позапланової перевірки від 23.10.2019 року №39/а, яким головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Держархбудінспекції у Херсонській області Комаром І.І. направлено для проведення позапланової перевірки позивача з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Новокаховської міської ради містобудівної діяльності, а саме, видача паспорту прив`язки тимчасової споруди від 10.05.2019 року №465.

Встановлені перевіркою обставини оформлені актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил від 25.10.2019 року.

З урахуванням викладеного та аналізу наведених вище норм права та висновків суду касаційної інстанції, суд дійшов висновку, що посадовими особами УДАБІ у Херсонській області здійснено перевірку УМА Новокаховської міської ради з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в межах повноважень та у порядку, визначеному Законом.

За результатом перевірки УДАБІ в Херсонській області встановлено, що паспорт прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 № 465 "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. № 27 по вул. Дружби" виданий в порушення п. 1.12 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Мінрегіону від 21.10.2011 року № 244, а саме, відповідно до схеми розміщення ТС тимчасова споруда розміщена:

- на відстані 2,0 м до проїзної частини вулиці Новоселівська, що суперечить абз. 2 п. 27 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правила користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198 (у населених пунктах малі архітектурні форми розміщуються за межею тротуару, пішохідних доріжок, але на відстані не менше ніж 1 метр, але не ближче ніж 5 метрів до проїзної частини доріг і вулиць);

- на відстані 15,0 м до перехрещення вулиці Новоселівська та вулиці Дружби, що суперечить п. 5.2.3 ДБН В.2.3-5:2018 "Вулиці та дороги населених пунктів" (найменшу відстань видимості в плані у зоні транспортної розв`язки в одному рівні слід визначати побудовою трикутника видимості (додаток П, в зоні якого не допускається розміщувати будь-які будови, тимчасові споруди та зелені насадження заввишки більше ніж 1,2 м.);

- на відстані 3,8 м до сусіднього 5-ти поверхового житлового будинку, що суперечить п. 15.2.2 (протипожежні відстані) ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" та п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Підприємства торгівлі" (тимчасові споруди сезонної торгівлі, павільйони, кіоски тощо повинні розміщуватися до будинків та інших споруд на відстані, яку слід приймати залежно від ступеня їх вогнестійкості згідно з ДБН 360, але не менше 10 м).

Це стало підставою для прийняття відповідачем рішення № 297/НК від 28.10.2019 року про скасування дії паспорта прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. № 27 по вул. Дружби" від 10.05.2019 року №465.

Механізм розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності визначено Порядком розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 № 244 (далі - Порядок №244)

Відповідно до пунктів 2.1-2.3 Порядку № 244 підставою для розміщення ТС є паспорт прив`язки ТС.

Замовник, який має намір встановити ТС, звертається до відповідного виконавчого органу сільської, селищної, міської ради, районної державної адміністрації із відповідною заявою у довільній формі про можливість розміщення ТС.

До заяви додаються:

графічні матеріали із зазначенням бажаного місця розташування ТС, виконані замовником у довільній формі на топографо-геодезичній основі М 1:500 кресленнями контурів ТС з прив`язкою до місцевості;

реквізити замовника (найменування, П.І.Б., адреса, контактна інформація).

Цей перелік документів є вичерпним.

Пунктом 2.4 Порядку № 244 передбачено, що відповідність намірів щодо місця розташування ТС комплексній схемі розміщення ТС (у разі її наявності), будівельним нормам визначає відповідний орган з питань містобудування та архітектури, який утворено у складі виконавчого органу відповідної сільської, селищної, міської ради, районної державної адміністрації, протягом десяти робочих днів з дня подання зазначеної заяви.

Про відповідність намірів замовника щодо місця розташування ТС комплексній схемі розміщення ТС (у разі її наявності) будівельним нормам, замовник повідомляється відповідним органом з питань містобудування та архітектури письмово протягом трьох робочих днів з дня такого визначення відповідності намірів або замовнику надається аргументована відмова щодо реалізації намірів розміщення ТС (пункт 2.5 Порядку № 244).

Для оформлення паспорта прив`язки замовник звертається до органу з питань містобудування та архітектури із додатковою заявою щодо оформлення паспорта прив`язки ТС, до якої додає: схему розміщення ТС; ескізи фасадів ТС у кольорі М 1:50 (для стаціонарних ТС), які виготовляє суб`єкт господарювання, що має ліцензію на виконання проектних робіт, або архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат; схему благоустрою прилеглої території, складену замовником або суб`єктом підприємницької діяльності, який має відповідну ліцензію, архітектором, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат, відповідно до Закону України "Про благоустрій населених пунктів України"; технічні умови щодо інженерного забезпечення (за наявності), отримані замовником у балансоутримувача відповідних інженерних мереж (пункт 2.6 Порядку № 244).

Паспорт прив`язки ТС оформлюється органом з питань містобудування та архітектури за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку (пункт 2.10 Порядку № 244).

У свою чергу, згідно з додатком 1 Порядку № 244 паспорт прив`язки включає: схему розміщення ТС, виконану на топографо-геодезичній основі у масштабі 1:500, в якій вказується площа земельної ділянки згідно з документами на землекористування, а також схему благоустрою прилеглої території; ескізи фасадів ТС у кольорі М 1:50 (для стаціонарних ТС); технічні умови щодо інженерного забезпечення ТС, отримані замовником у балансоутримувача відповідних мереж; реквізити замовника (найменування, П. І. Б., адреса, контактна інформація).

Цей перелік документів є вичерпним.

Паспорт прив`язки підписується керівником (заступником керівника) відповідного органу з питань містобудування та архітектури виконавчого органу сільської, селищної, міської ради, районної державної адміністрації (пункт 2.12 Порядку № 244).

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що оформлення паспорту прив`язки ТС здійснюється, зокрема, органом з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету міськради та підписується керівником цього органу.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що є необґрунтованими доводи скаржника стосовно того, що паспорт прив`язки ТС не може вважатися рішенням органу містобудування та архітектури та бути скасованим ДАБІ України у порядку державного архітектурно-будівельного нагляду, визначеному статтею 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктом 32 Порядку № 698.

Щодо порушень, виявлених за результатом перевірки суд зазначає наступне.

Так, правовою підставою для прийняття рішення №297/НК від 28.10.2019 року стало те, що рішення про видачу паспорту прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності від 10.05.2019 року №465, ОСОБА_2 прийнято з порушенням вимог п.1.12 Порядку №244.

Згідно наведеного пункту при розміщенні ТС ураховуються всі наявні планувальні обмеження, передбачені будівельними нормами.

Натомість, за результатами перевірки встановлено, серед іншого, те, що тимчасова споруда розміщена з порушенням абз. 2 п. 27 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правила користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198.

Так, п. 27 наведеного нормативно-правового акту дійсно передбачає, що у населених пунктах малі архітектурні форми (крім кіосків для продажу проїзних квитків на зупинках громадського транспорту) розміщуються за межею тротуару, пішохідних доріжок, алей на відстані не менше ніж 1 метр, але не ближче ніж 5 метрів до проїзної частини доріг і вулиць.

Факт розміщення тимчасової споруди, належної ФОП ОСОБА_1 на відстані 2,0 м до проїзної частини вул. Новоселівська,тобто ближче ніж 5 м до неї, позивачем не заперечується та підтверджується схемою розміщення ТС (а.с.15).

Також, перевіркою встановлено, що ТС розміщена з порушенням п. 5.2.3 ДБН В.2.3-5:2018 "Вулиці та дороги населених пунктів".

Так, п. 5.2.3 ДБН В.2.3-5:2018 "Вулиці та дороги населених пунктів" (розміщені на офіційному сайті Міністерства розвитку громад та територій України за посиланням: http:/www.minregion.gov.ua/wp-content/uploads/2018/06/V235_InBul.pdf) передбачено, що найменшу відстань видимості в плані у зоні транспортної розв`язки в одному рівні слід визначати побудовою трикутника видимості (додаток Г) в зоні якого не допускається розміщувати будь-які будови, тимчасові споруди та зелені насадження заввишки більше 1,2м.

Факт того, що ТС ФОП ОСОБА_1 розміщена в межах зони зазначеного трикутника видимості позивачем не заперечується.

Третім порушенням, виявленим відповідачем, стало порушення п. 15.2.2 (протипожежні відстані) ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" та п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Підприємства торгівлі".

Так, п. 15.2.2 (протипожежні відстані) ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" (розміщені на офіційному сайті Міністерства розвитку громад та територій України за посиланням: http:/www.minregion.gov.ua/wp-content/uploads/2018/06/V235_InBul.pdf) передбачено, що протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 15.2 (чисельник).

Згідно даних таблиці відстань між об`єктами різниться в залежності від ступеня вогнестійкості будинку, проте мінімальна відстань між об`єктами становить 6 метрів.

Також, п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Підприємства торгівлі" передбачено, що тимчасові споруди сезонної торгівлі, павільйони, кіоски тощо повинні розміщуватися до будинків та інших споруд на відстані, яку слід приймати залежно від ступеня їх вогнестійкості згідно з ДБН 360, але не менше 10 м. Допускається розташовувати вказані споруди біля зовнішніх стін будинків та інших споруд, якщо такі стіни не мають отворів (прорізів) і відповідають вимогам будівельних норм до протипожежних стін та за умови забезпечення проїзду для пожежних машин згідно з вимогами нормативних документів.

З аналізу наведених вимог будівельних норм слід дійти висновку, що мінімально допустимою відстанню між ТС та будинком є відстань у 10 м.

Натомість, за результатами перевірки, які не заперечуються позивачем та підтверджені схемою розміщення ТС (а.с.15), відстань між ТС та сусіднім 5-ти поверховим будинком становить 3,8 м, що менше за мінімально встановлену відстань, передбачену п. 15.2.2 (протипожежні відстані) ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" та п. 5.4 ДБН В.2.2-23:2009 "Підприємства торгівлі". Доказів наявності обставин, що допускають розміщення ТС ближче ніж за 10 м до будинку (розташування ТС біля протипожежної зовнішньої стіни будинку за умови забезпечення проїзду для пожежних машин) позивачем не надано.

З аналізу викладеного вбачається, що розміщення тимчасової споруди, паспорт прив`язки на яку скасовано оскарженим рішенням, дійсно порушує чинні будівельні норми та обмеження, що свідчить про прийняття позивачем паспорту прив`язки з порушенням вимог п.1.12 Порядку №244.

Також, суд не бере до уваги доводи позивача стосовно того, що відповідач, скасовуючи дію паспорта прив`язки ТС, вийшов за межі своїх повноважень та допустив порушення вимог законодавства, здійснивши не передбачені законодавством дії виходячи з наступного.

Дійсно, п.п.2.26 та 2.27 Порядку 244 встановлена можливість призупинення чи анулювання паспорта прив`язки ТС. Зокрема, дія паспорта прив`язки призупиняється за таких умов: необхідність проведення планових ремонтних робіт на земельній ділянці, на якій розміщена ТС, - з обов`язковим попередженням власника ТС за 1 місяць та наданням тимчасового місця для розміщення такої ТС; необхідність проведення аварійних ремонтних робіт на земельній ділянці, на якій розміщена ТС, - без попередження. Дія паспорта прив`язки ТС анулюється за таких умов: недотримання вимог паспорта прив`язки при її встановленні; не встановлення ТС протягом 6 місяців з дати отримання паспорта прив`язки; надання недостовірних відомостей у документах, зазначених у пункті 2.6 цього Порядку, під час підготовки паспорта прив`язки ТС.

З наведених норм вбачається, що відносини стосовно встановлення ТС, призупинення чи анулювання паспорта прив`язки ТС виникають тільки між замовником та органом місцевої влади, а отже питання призупинення чи анулювання паспорта прив`язки ТС можливе виключно у відповідних прийнятих рішеннях органів, до яких звертається замовник із відповідною заявою про можливість розміщення ТС.

УДАБІ в Херсонській області не відноситься до органів, які видають паспорти прив`язки ТС, а тому до повноважень головного інспектора не входить призупинення чи анулювання паспорта прив`язки ТС. В той же час, відповідно до ч.4 ст.41-1 Закону № 3038-VI, п.5 Порядку № 698, п.2.1 Посадової інструкції головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, інспектор відповідно до покладених на нього завдань у визначеному законодавству випадках скасовую чи зупиняє дію рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

В даному випадку, оскаржуване позивачем рішення головним інспектором прийнято за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, а законодавством визначено вичерпний перелік рішень, які головний інспектор може прийняти, як захід реагування на виявлені під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Тому, головний інспектор будівельного нагляду Комар І.І. правомірно та в межах наданих йому статтею 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктом 3 Порядку № 698 повноважень прийняв рішення № 297/НК від 28.10.2019 року про скасування дії паспорта прив`язки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності "Тимчасова споруда - два зблоковані торгівельні павільйони, м. Нова Каховка, вул. Новоселівська, в районі буд. №27 по вул АДРЕСА_3 " від 10.05.2019 року №465.

Також, суд за наведених обставин вважає дотриманим баланс між несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача у цій справі та цілями, на досягнення яких спрямоване оскаржуване рішення.

У спорі, що розглядається, індивідуальне право (інтерес), яке виражається у гарантованому частиною першою статті 42 Конституції України права на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом, протиставляється публічному інтересу, який виражається у дотриманні правил благоустрою населеного пункту, спрямованих на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини.

Як зазначив Конституційний Суд України в рішенні від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004, виходячи зі змісту частини першої статті 8 Конституції України, охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об`єктивного права у цілому, що панує у суспільстві, зокрема, справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права і є його складовою. Одним з проявів верховенства права, як підкреслюється у підпункті 4.1 цього рішення, є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема, норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Відтак, забезпечення справедливого балансу приватного та публічного інтересів у даній справі полягає у необхідності дотримання суб`єктом господарської діяльності правил благоустрою, визначених, зокрема, Законом України "Про благоустрій населених пунктів", Порядком № 244.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 821/140/18 та від 31.05.2019 року №823/687/18.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги УМА Новокаховської міської ради є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Ковбій

кат. 109010000