Справа № 640/15811/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П, Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ювента Інжиніринг» на ухвалу судді Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року (розглянута у відкритому судовому засіданні, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ювента Інжиніринг» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2019 року, Товариство з обмеженою відповідальністю «Ювента Інжиніринг» (далі - позивач, ТОВ «Ювента Інжиніринг» ) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 27.05.2019 №0106, №0106, №0106, №, №0106.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Колегія суддів звертає увагу, що 30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року N2 1401-VIII, який передбачає значні зміни не лише у судовій системі, але і у системі адвокатури

У Конституції України закріплюється, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Водночас законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Представництво адвокатами впроваджуватиметься поетапно: у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року, у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року, у судах першої інстанції-з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюватиметься за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

На підстав вище зазначеного, та з огляду на те, що норми Конституції України є нормами прямої дії, колегія суддів приходить до висновку про те, що з 01.01.2020 року представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування у Шостому апеляційному адміністративному суді здійснюється виключно прокурорами або адвокатами, проте представництво в суді у провадженнях, розпочатих до 01.01.2020 року, набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюватиметься за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного господарського суду України від 20.04.2017 року у справі №910/19968/16.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а а ухвала судді - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі поспіль не з`явився у підготовчі засідання, про які повідомлений належним чином, зважаючи на відсутність у матеріалах справи доказів поважності причин неприбуття позивача в підготовчі засідання, за умови ненадходження заяви про розгляд справи за його відсутності.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.08.2019 року відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17.09.2019 року.

Підготовче засідання 17.09.2019 року знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці та призначено наступне підготовче засідання на 01.10.2019 року.

В підготовче засідання, призначене на 01.10.2019, позивач (його представник) не прибув.

Повістка про виклик на 01.10.2019 року надсилалась позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, вказаною позивачем у позовній заяві.

Поштове відправлення з повісткою про виклик повернуто до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.90).

Колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції з урахуванням приписів ст.205 КАС України, у зв`язку з неявкою позивача відклав розгляд справи та призначив дату наступного підготовчого засідання на 22.10.2019 року.

Про дату наступного підготовчого засідання на 22.10.2019 року, завчасно повідомлено представника ТОВ «Ювента Інжиніринг» Авлохова М.М. засобами телефонного зв`язку, за номером телефону, який зазначений у позовній заяві (а.с.95).

У призначене підготовче засідання 22.10.2019 року представник позивача не прибув, подав заяву про відкладення розгляду справи, обґрунтовуючи тим, що перебуває на даний час у відрядженні.

В підтвердження зазначеного додав копію наказу від 18.10.2019 №18-в.

Колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції з урахуванням приписів ст.205 КАС України, у зв`язку з неявкою позивача відклав розгляд справи та призначив дату наступного підготовчого засідання на 19.11.2019.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.10.2019 року продовжено строк підготовчого провадження у порядку ст.173 КАС України.

Про дату наступного підготовчого засідання на 19.11.2019 року, завчасно повідомлено представника ТОВ «Ювента Інжиніринг» Авлохова М.М. засобами телефонного зв`язку, за номером телефону, який зазначений у позовній заяві (а.с. 102).

В підготовче засідання, призначене на 19.11.2019 року позивач (його представник) не прибув, про причини неприбуття не повідомив, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи сторона позивача повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується телефонограмою, наявною у справі.

Заяви про розгляд справи за відсутності позивача (його представника) до суду не надходило, при цьому, така неявка перешкоджає розгляду справи.

На підставі вище зазначеного, суд першої інстанції визнав неявку позивача в підготовче засідання 19.11.2019 року неповажною.

Колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції з урахуванням приписів ст.205 КАС України, у зв`язку з неявкою позивача, відклав розгляд справи та призначив дату наступного підготовчого засідання на 03.12.2019 року.

Про дату наступного підготовчого засідання на 03.12.2019 року, завчасно повідомлено представника ТОВ «Ювента Інжиніринг» Авлохова М.М. засобами телефонного зв`язку, за номером телефону, який зазначений у позовній заяві (а.с. 105).

Однак, у засідання 03.12.2019 року позивач (його представник) повторно не прибув, про причини неприбуття не повідомив, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи сторона позивача повідомлена своєчасно та належним чином.

Як підтверджується матеріалами справи, про дату, час та місце проведення судових засідань уповноважений представник позивача повідомлявся відповідно до вимог статті 124, 126 КАС України, про що свідчать поштове відправлення з рекомендованим листом з повідомленням про вручення, яке повернуто до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання» та телефонограми, долучені до матеріалів справи.

При цьому заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з наступного.

Згідно до ч.5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зміст наведених норм процесуального законодавства для залишення позову без розгляду передбачає наявність таких обов`язкових умов: позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки; неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; відповідач не наполягає на розгляді справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанцій виходив з того, що справа призначалася до розгляду неодноразово, виклик позивача в судове засідання здійснювався із використанням засобу зв`язку, який був вказаний самим позивачем в позовній заяві.

Колегія суддів звертає увагу на пояснення позивача, що приймати телефонограми, уповноважений представник позивача не відмовлявся.

Проте, звертає увагу на положення ч.1 ст. 124 КАС України, якими визначено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному ст.. 129 цього Кодексу ( ч. 3 ст. 124 КАС України).

Відповідно до ч. 8 ст. 126 КАС України вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що ст. 124 КАС України встановлено загальне правило здійснення судового виклику осіб, які беруть участь у справі, шляхом надсилання повісток на їх адреси рекомендованою кореспонденцією або кур`єром зі зворотною розпискою. Доказом вручення повістки, а відтак і доказом повідомлення особи про дату, час і місце судового розгляду справи, є зворотна розписка в отриманні повістки, підтверджена підписом, зокрема відповідної службової особи (в разі направлення повістки юридичній особі).

За письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві (ч. 1 ст. 129 КАС України).

Окрім зазначеного, колегія суддів звертає увагу на рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 у справі №17-рп/2011 (справа за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України), вирішуючи питання щодо конституційності положень статті 38 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній до 15.12.2017), яка кореспондується зі статтею 129 Кодексу адміністративного судочинства України в чинній редакції, стосовно виклику до суду шляхом надсилання тексту повістки електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою вказав, що такий порядок є обов`язковим лише для суб`єктів владних повноважень, а стосовно інших осіб - виключно за їх вибором. За висновком Конституційного Суду законодавець у такий спосіб розширив зміст процесуального права особи на отримання повідомлення про виклик до суду, встановивши додаткові можливості особи отримувати таке повідомлення.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відкладаючи розгляд справи у зв`язку з неявкою позивача, суд першої інстанції вирішив повідомити учасників справи про дату, час та місце проведення судового засобами телефонного зв`язку.

При цьому, заяви позивача про надсилання тексту повістки телефонограмою у справі немає.

Таким чином, позивач не був повідомлений належним чином про дату та місце судового засідання 22.10.2019, 19.11.2019,03.12.2019.

Та в супереч наведеним нормам КАС України, судом першої інстанції розглянуто справу за відсутності позивача, який не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, що не відповідає положенням ст.. 129 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (пункт 26 рішення).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29.11.2019 у справі № 320/7041/18, від 26.04.2018 у справі № 800/54/17

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що жодних доказів повідомлення учасників справи про розгляд справи призначений на 03.12.2019 року шляхом надсилання повісток відповідно до ст. 124 КАС України справа не містить.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність у суду першої інстанції на момент здійснення розгляду доказів належного повідомлення позивача про дату, час та місце такого розгляду і, відповідно, про відсутність підстав для розгляду справи.

У пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» («Nadtochiy v. Ukraine», заява N7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції викладені вимоги законодавства до уваги не взяв, розглянувши справу за відсутності позивача чи його представника, щодо якого відсутні докази належного повідомлення про дату, час і місце розгляду питання щодо поновлення та розгляду справи по суті.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції під час розгляду справи було допущено порушення норм процесуального права в частині обов`язку повідомити належним чином осіб, які беруть участь у справі про дату, час і місце розгляду справи по суті.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції належним чином наведені обставини не досліджено, відповідної оцінки їм не надано, у зв`язку з чим безпідставно позов залишено без розгляду.

Отже, апеляційний суд вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із ти, що позивач повторно не прибув та явку своїх уповноважених представників у судові засідання не забезпечив у судове засідання.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Отже, суддя суду першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, чим порушив норми процесуального права.

За таких обставин керуючись ст.320 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 312, 320, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ювента Інжиніринг» - задоволити.

Ухвалу судді Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 20 лютого 2020 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль