Справа № 140/3177/19
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2020 року ЛуцькСправа № 140/3177/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ксензюка А.Я.,

при секретарі судового засідання Новак Л.О.,

за участю представника позивача Мудрак І.К.,

представника відповідача Решетника О.Л.,

розглянувши в судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»» (далі ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»») звернулося в суд із позовом до Головного управління ДФС у Волинській області (далі ГУ ДФС у Волинській області), в якому просить визнати протиправними дії ГУ ДФС у Волинській області щодо включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків відповідно до рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, викладене в протоколі №73 від 18 липня 2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» було включено до переліку ризикових платників згідно рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом №73 від 18 липня 2019 року у зв`язку з тим, що після скасування Восьмим апеляційним адміністративним судом ухвали про забезпечення позову у справі №1.380.2019.002024, на підставі якої ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» було виключено з переліку ризикових платників, причини для виключення підприємства з переліку ризикових платників відсутні.

Таким чином, ГУ ДФС у Волинській області повторно включило ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників на підставі рішення, оформленного протоколом 247 від 31 липня 2018 року Комісії Головного управління ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Позивач не погоджується з діями ГУ ДФС у Волинській області щодо включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків відповідно до рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, викладене в протоколі №73 від 18 липня 2019 року та вважає їх протиправними з наступних підстав.

ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» включене до переліку ризикових платників податків на підставі пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості із зазначенням підстави не передбаченої відповідним пунктом таких Критеріїв та при існуванні іншого чинного рішення про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників податків. Тому, такі дії жодним чином необґрунтовані, не є чіткими та зрозумілими для можливості усунення підприємством можливих порушень, що стали підставою для прийняття рішення.

Крім того, критерії оцінки ризиковості платника податків доводились ДФС України до відома регіональних підрозділів листом від 21 березня 2018 року, а нові критерії викладені в листі ДФС України від 05 листопада 2018 року, тому незрозуміло якими саме критеріями керувався відповідач при прийнятті такого рішення. При цьому звертає увагу, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву від 21 листопада 2019 року позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з підстав правомірності вчинених дій та відсутності порушень прав платника.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

08 листопада 2019 року суд постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якою ухвалив розгляд цієї справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 05 грудня 2019 року замінено в даній справі відповідача - ГУ ДФС у Волинській області на правонаступника Головне управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області); закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 23 грудня 2019 року заяву ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» про зміну предмету та підстав позову в даній адміністративній справі залишено без розгляду.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав з підстав, викладених у відзиві проти позову, просив у його задоволенні відмовити повністю.

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що рішенням комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації оформленим протоколом від 15 травня 2019 року №44, зупинено дії рішення Комісії ГУ ДФС у Львівській області про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників, шляхом виключення даного суб`єкта господарювання із переліку ризикових платників. Підставою для ухвалення такого рішення стала ухвала Львівського окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року по справі №1.380.2019.002024 про забезпечення позову ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до Головного управління ДФС у Львівській області, Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії шляхом зупинення дії рішення комісії ГУ ДФС у Львівській області, викладеного в протоколі №247 від 31 липня 2018 року про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків в частині, що стосується ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до набрання законної сили судовим рішенням у справі №1.380.2019.002024.

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 18 липня 2019 року №73 ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» включено до переліку ризикових платників АІС «Податковий блок» у зв`язку з тим, що постановою Львівського апеляційного адміністративного суду №857/6244/19 від 17 липня 2019 року апеляційну скаргу ГУ ДФС у Волинській області задоволено, а ухвалу про забезпечення позову скасовано.

Вважаючи дії щодо включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників податків протиправними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

За правилами підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 ПУ України податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію.

Підпунктами 21.1.1-21.1.5 пункту 21.1 статті 21 ПК України визначено, що посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій; коректно та уважно ставитися до платників податків, їх представників та інших учасників відносин, що виникають під час реалізації норм цього Кодексу та інших законів, не принижувати їх честі та гідності.

Згідно із підпунктом 20.1.1 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право запрошувати платників податків, зборів, платежів або їх представників для перевірки правильності нарахування та своєчасності сплати податків, зборів, платежів, дотримання вимог іншого законодавства, у тому числі законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи. Письмові повідомлення про такі запрошення надсилаються в порядку, встановленому статтею 42 цього Кодексу, не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня запрошення рекомендованими листами, в яких зазначаються підстави запрошення, дата і час, на які запрошується платник податків (представник платника податків).

Відповідно до частин першої, другої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як передбачено частиною першою статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, платник податків має право оскаржити до адміністративного суду будь-які дії та рішення контролюючим органом, у тому числі щодо встановлення ризиковості платника податків, позаяк жодним нормативно-правовим актом юрисдикція адміністративного суду на розгляд спорів між платниками та контролюючими органами щодо оскарження такого роду дій та рішень не виключається.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 6, 10 розділу «Автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних /розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків» Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок № 117), у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

На виконання пункту 10 Порядку № 117 наказом ДФС від 21 березня 2018 року № 144 «Про затвердження Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, Рішення про врахування/неврахування Таблиці даних платника податків, Рішення про неврахування Таблиці даних платника податків» було, зокрема, затверджено Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, абзацами першим - сьомим якого було визначено порядок розгляду на засіданнях комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, питань щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків / виключення з переліку ризикових платників податків. Проте, наказ ДФС від 21 березня .2018 № 144 втратив чинність на підставі іншого наказу ДФС від 03 серпня 2018 року № 522.

Згідно з пунктом 6 Порядку взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, затверджений наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 року №523 (далі Порядок №523), комісіями регіонального рівня здійснюється, зокрема, розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісії (пункт 7 Порядку №523).

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку №523 до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня. Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС «Податковий блок».

На час виникнення спірних правовідносин Критерії ризиковості платника податків визначені у листі Державної фіскальної служби в Україні від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-05-04-18.

Як вказано в цьому ж листі Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Як слідує з матеріалів справи рішенням комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації оформленим протоколом від 15 травня 2019 року №44, зупинено дію рішення Комісії ГУ ДФС у Львівській області, викладене в протоколі №247 від 31 липня 2018 року, про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників.

Проте, відповідно до витягу з протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 18 липня 2019 року №73, вказаною комісією прийнято рішення про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників АІС «Податковий блок» на підставі пп.1.6 п. 6 Критеріїв, а не про поновлення дії рішення Комісії ГУ ДФС у Львівській області, викладене в протоколі №247 від 31 липня 2018 року, про включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку ризикових платників.

З аналізу перелічених вище нормативно-правових актів та встановлених обставин, суд приходить висновку про протиправність дій ГУ ДФС у Волинській області щодо включення ТзОВ «ТД «ГАЛ-КАТ»» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків відповідно до рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, викладеного в протоколі №73 від 18 липня 2019 року.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч зазначеним положенням, відповідачем не доведено, що він діяв на підставі та у спосіб визначений Конституцією та законами України

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому суд зазначає, що верховенство права, як основоположний принцип адміністративного судочинства, визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Так, згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Способи захисту права, як передбачені законом дії, безпосередньо спрямовані на захист права. Такі дії є завершальними актами захисту у вигляді матеріально-правових дій або юрисдикційних дій щодо усунення перешкод на шляху здійснення суб`єктами своїх прав або припинення правопорушень, відновлення становища, яке існувало до порушення. Саме застосування конкретного способу захисту порушеного чи запереченого права і є результатом діяльності щодо захисту прав.

Застосування конкретного способу захисту порушеного у сфері публічно-правових відносин права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Ефективний засіб правового захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату, а ухвалення рішень, які безпосередньо не призводять до змін в обсязі прав, та до забезпечення їх примусової реалізації не відповідає змісту цього поняття та нормам міжнародного права.

Відтак, з метою виконання завдання адміністративного судочинства, передбаченого частиною першою статті 2 КАС України, щодо ефективного поновлення прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, саме на суд покладено обов`язок ухвалення рішення, яке відновить права платника податків у сфері публічно-правових відносин від порушень.

З огляду на викладене та з метою повного та ефективного захисту прав, свобод позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 18 липня 2019 року №73 в частині внесення до переліку ризикових платників податків ТзОВ «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»», оскільки такий спосіб захисту відновить права позивача у сфері публічно-правових відносин та виключить необхідність повторного звернення до суду.

Таким чином, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими.

Крім того, відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається із матеріалів справи позивач сплатив 1921,00 грн. судового збору за подання даного позову, що підтверджується квитанцією від 29 жовтня 2019 року № 69.

Відтак, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області судовий збір в розмірі 1921,00 грн.

Керуючись статтями 9, 243-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Волинській області щодо включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків відповідно до рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, викладене в протоколі №73 від 18 липня 2019 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 18 липня 2019 року №73 в частині внесення до переліку ризикових платників податків Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»» ().

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, ідентифікаційний код 43143484) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ГАЛ-КАТ»» (45007, Волинська область, місто Ковель, вулиця Варшавська, будинок 1, ) судовий збір в розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк

Повне судове рішення складено 21 лютого 2020 року.