Справа № 120/4236/19-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

18 лютого 2020 р. Справа № 120/4236/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Богоноса М.Б.,

за участю

секретаря судового засідання: Михайловського М.В.

представника позивача Дубаускаса А.Ю., Шевчука Ю.П.

представника відповідача Лозінської І.А., Липача Ю.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ"

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення

УСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСС ПРОДАКТ» (далі - позивач, ТОВ «НЕСС ПРОДАКТ») до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що головним державним ревізором - інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Вінницького управління Головного управління ДФС у Вінницькій області Липачем Ю.П. було проведено камеральну перевірку з питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами перевірки складено Акт про результати камеральної перевірки граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.07.2019 № 24804/50-05/32976889 у якому встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних.

На підставі Акта від 17.07.2019 № 24804/50-05/32976889, Головним управлінням ДФС у Вінницькій області винесено податкове повідомлення - рішення від 13.08.2019 № про застосування штрафу в розмірі 162423,16 грн.

З метою скасування податкового повідомлення - рішення від 13.08.2019 № , позивач оскаржив його в адміністративному порядку до Державної податкової служби України. Проте, рішенням Державної податкової служби України від 06.11.2019 № 8506/6/99-00-08-05-05 у задоволенні скарги позивача відмовлено, а податкове повідомлення - рішення залишено без змін.

Не погоджуючись із податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зіслався на помилковість висновків контролюючого органу про порушення Товариством термінів реєстрації податкових накладних. Позивач зазначив, що податкові накладні відправлено для реєстрації у межах операційного часу останнього дня строку, а тому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення контролюючого органу.

Ухвалою від 20.12.2019 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

27.12.2019 до суду надійшла заява позивача про усунення, вказаних в ухвалі від 20.12.2019, недоліків.

Ухвалою від 08.01.2020 позовну заяву ТОВ «НЕСС ПРОДАКТ» прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Судове засідання у справі призначено на 04.02.2020 з викликом учасників справи. Також відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

29.01.2020 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від Головного управління ДПС у Вінницькій області у якому відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю. Як на мотив для відзиву відповідач зіслався на те, що приймаючи податкове повідомлення-рішення від 13.08.2019 № , діяв в межах повноважень наданих нормами Податкового кодексу України.

Так, відповідно до п. 201.10 ст. 210 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків. Так, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, граничний строк реєстрації - останній день (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Оскільки, на думку відповідача, позивач невчасно зареєстрував податкові накладні у Реєстрі, податкове повідомлення-рішення від 13.08.2019 № є законним.

Також відповідач звертає увагу суду на те, що надані позивачем витяги з комп`ютерної програми «M.E.Doc», протоколи руху документів та лист від 13.12.2019 № 2-12/19 не є належними та допустимими доказами надсилання податкових накладних на реєстрацію.

03.02.2020 на адресу суду від ТОВ «НЕСС ПРОДАКТ» надійшло клопотання про витребування доказів та відповідь на відзив.

У клопотанні позивач просив суд витребувати інформацію у Державної податкової служби України, щодо дати надходження для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 3 від 06.05.2019, що складена 31.05.2019 та податкової накладної № 4 від 15.05.2019, що складена 31.05.2019, з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи.

Відповідь на відзив мотивована тим, що відповідно до п. 13 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246) за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Однак, відповідачем на підтвердження факту неприйняття податкових накладних № 3 та № 4 не надано квитанції про неприйняття, або зупинення реєстрації податкових накладних згідно п. 13 Порядку № 1246.

Окрім цього позивач зазначив, що згідно п. 3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Однак квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної впродовж операційного дня, тобто до 31.05.2019 не були направленні відповідачем.

Також позивач вказав на безпідставність тверджень відповідача, що надані квитанції з комп`ютерної програми «M.E.Doc», протоколи руху документів та лист від 13.12.2019 № 2-12/19 не є належними та допустимими доказами надсилання податкових накладних на реєстрацію, оскільки зазначені вище документи підтверджують виконання саме позивачем свого обов`язку щодо своєчасного направлення на реєстрацію податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних.

У судовому засіданні, ухвалою занесеною до протоколу судового засідання у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів відмовлено.

За ініціативою суду, ухвалою занесеною до протоколу судового засідання, витребувано у Головного управління ДПС у Вінницькій області інформацію про рух податкових накладних з моменту їх надіслання до моменту прийняття та оголошено перерву у судовому засіданні до 18.02.2020.

17.02.2020 на адресу суду від ТОВ «НЕСС ПРОДАКТ» надійшла заява про зменшення позовних вимог.

Заява мотивована тим, що факт порушення термінів реєстрації податкових накладних від 15.05.2019 № 122 та від 16.05.2019 № 109 позивачем не оспорюється.

Разом з тим, позивач зазначає, що податкові накладні від 06.05.2019 № 3 та від 15.05.2019 № 4 були подані на реєстрацію в останній день строку (31.05.2019) в межах операційного часу.

З огляду на викладене, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення відповідача від 13.08.2019 № , в частині застосування штрафу в сумі 160833,33 грн.

18.02.2020 на адресу суду від Головного управління ДПС у Вінницькій області надійшла витребувана судом інформація про рух податкових накладних з моменту їх надіслання до моменту прийняття.

Представники позивача в судовому засіданні 18.02.2020 позовні вимоги підтримали та просили суд з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог їх задовольнити, посилаючись на своєчасність відправлення податкових накладних на реєстрацію в ЄРПН.

Представники відповідача в судовому засіданні 18.02.2020 підтримали аргументи відзиву, мотивуючи свою позицію тим, що позивачем не підтверджено своєчасність відправлення податкових накладних на реєстрацію в ЄРПН, що й стало підставою прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, у межах уточнених позовних вимог, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕК ЕНЕРГО» від 09.09.2019 № 09/09-19 вирішено змінити найменування Товариства на Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕСС ПРОДАКТ» (а.с.15-18).

ТОВ «НЕСС ПРОДАКТ» є юридичною особою, основним видом діяльності якого є «Виробництво інших готових металевих виробів, н. в. і. у» (а.с.19-20).

Позивачем за результатом здійснення операції з постачання товарів/послуг, було складено податкові накладні № 3 від 06.05.2019 та № 4 від 15.05.2019.

Податкова накладна № 3 від 06.05.2019 доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України 03.06.2019, що підтверджується повідомленням про отримання звітності та квитанцією № 1 (а.с.49-50).

Податкова накладна № 4 від 15.05.2019 доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України 03.06.2019, що підтверджується повідомленням про отримання звітності та квитанцією № 1 (а.с.52-53).

Головним державним ревізором - інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Вінницького управління Головного управління ДФС у Вінницькій області Липачем Ю.П. проведено камеральну перевірку з питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами перевірки складено Акт про результати камеральної перевірки граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.07.2019 № 24804/50-05/32976889 у якому встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних (а.с.31-32).

На підставі Акта від 17.07.2019 № 24804/50-05/32976889, Головним управлінням ДФС у Вінницькій області винесено податкове повідомлення - рішення від 13.08.2019 № про застосування штрафу в загальній сумі 162423,16 грн., яка складається із:

- штрафу в розмірі 10 % за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ в розмірі 1608450,16 грн.;

- штрафу в розмірі 20 % за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ в розмірі 7890,74 грн. (а.с.34-35).

З метою скасування податкового повідомлення - рішення від 13.08.2019 № , позивач оскаржив його в адміністративному порядку до Державної податкової служби України (а.с.38-41).

Рішенням Державної податкової служби України від 06.11.2019 № 8506/6/99-00-08-05-05 у задоволенні скарги позивача відмовлено, а податкове повідомлення - рішення залишено без змін (а.с.43-45).

Не погоджуючись із рішенням відповідача про нарахування штрафних санкцій, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спору, який виник між сторонами у справі, суд враховує, що порядок реєстрації податкових накладних та підстави для нарахування штрафу за порушення строків реєстрації податкових накладних визначено Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI), Постановою КМУ № 1246 від 29.12.2010 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі - Порядок № 1246).

Так, п. 201.10 ст. 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру додаткових накладних платників податку на додану вартість - продавців товарів (послуг), звіряння даних, що містяться у виданих платникам такого податку - покупцям товарів послуг) податковій накладній та розрахунку коригування з відомостями, які містяться у Реєстрі, визначено Порядком № 1246.

Згідно пункту 2 Порядку № 1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Пунктом 3 Порядку № 1246 передбачено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку (пункт 8 Порядку № 1246).

Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця); платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 10, 11 Порядку № 1246).

В силу положень пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктами 13 - 14 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Системний аналіз наведених норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку податковий орган зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин.

В Порядку № 1246 не міститься визначення поняття «реєстрація податкової накладної». Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 1201.1 статті 1201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі - Порядок № 557).

Пунктом 4 Розділу ІІ Порядку № 557 передбачено, що після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (пункт 8 Розділу ІІ Порядку № 557).

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (пункт 9 Розділу ІІ Порядку № 557).

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом (пункт 11 Розділу ІІ Порядку № 557).

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (пункт 12 Розділу ІІ Порядку № 557).

На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі (пункт 13 Розділу ІІ Порядку № 557).

У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції (пункт 14 Розділу ІІ Порядку № 557).

Операційний день - це частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг (пункт 2 Розділу І Порядку № 557).

При цьому конкретні часові межі операційного дня Порядком № 557 не визначені. На відміну від цього пунктом 3 Порядку №1246 встановлено, що операційний день в робочі дні триває з 8 до 20-ї години. Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа - податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДФС для реєстрації в ЄРПН.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач направив для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних за допомогою програмного забезпечення «M.E.Doc» податкову накладну від 06.05.2019 № 3 о 19:56 31.05.2019 (а.с.50) та податкову накладну від 15.05.2019 № 4 о 19:53 31.05.2019 (а.с.53). При цьому, 31.05.2019 є останнім відведеним законом днем для реєстрації податкових накладних, а операційний час цього дня триває до 20:00.

Також в підтвердження направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в операційний день у матеріалах справи наявний Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (далі - Протокол) та лист Приватної виробничої фірми «Практик» від 13.12.2019 № 2-12/19.

Згідно Протоколу судом встановлено, що податкова накладна № 4 від 15.05.2019 відправлена на реєстрацію 31.05.2019 о 19:53:23 (а.с.68), податкова накладна № 3 від 06.05.2019 відправлена на реєстрацію 31.05.2019 о 19:56:16 (а.с.70).

Згідно наданого позивачем листа Приватної виробничої фірми «Практик» від 13.12.2019 № 2-12/19 судом встановлено, що:

- податкова накладна № 4 від 15.05.2019 було відправлено 31.05.2019 о 19:53 з іменем файлу 6889j20190228 . XML з використанням прямого з`єднання. Квитанцію № 1 щодо реєстрації податкової накладної № 4 від 15.05.2019 податковим органом було отримано 03.06.2019 о 17:11 (документ прийнято).

- податкова накладна № 3 від 05.05.2019 було відправлено 31.05.2019 о 19:56 з іменем файлу 6889j20190228 . XML з використанням прямого з`єднання. Квитанцію № 1 щодо реєстрації податкової накладної № 3 від 05.05.2019 податковим органом було отримано 03.06.2019 о 17:11 (документ прийнято) (а.с.72).

Суд зазначає, що операційний день частина дня, тривалістю в робочі дні з 8-ї до 20-ї години, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та реєстрація або зупинення реєстрації.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Проаналізовані обставини дають підстави для висновку, що позивач здійснив надсилання податкових накладних до закінчення операційного дня, внаслідок чого відповідачем, за технічної неможливості здійснити автоматизовану перевірку податкових накладних, поданих в операційний день (оскільки накладні відправлено менше як за одну годину до його закінчення), здійснено їх перевірку в наступний операційний день 03.06.2019 та сформовано квитанції про реєстрацію податкових накладних від 06.05.2019 № 3 (а.с.49) та від 15.05.2019 № 4 (а.с.52).

Разом із тим, слід врахувати ту обставину, що реєстрація податкових накладних № 3 та № 4 не відбулася у день їх надіслання 31.05.2019 не з вини позивача, адже ним вжито всіх залежних від нього заходів для реєстрації вказаних податкових накладних.

Як наслідок, технічна неможливість контролюючого органу здійснити автоматизовану перевірку податкових накладних від 06.05.2019 № 3, від 15.05.2019 № 4 та сформувати квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації цих податкових накладних, поданих позивачем в операційний день 31.05.2019, не є підставою для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних.

Сформовані відповідачем квитанції про реєстрацію 03.06.2019 о 08:00 год. податкових накладних від 06.05.2019 № 3 та від 15.05.2019 № 4, з відмітками "документ прийнято", також є доказом добросовісності дій позивача, як і неможливості за технічних причини здійснити автоматизовану перевірку податкових накладних, поданих позивачем в останній операційний день для їх подання 31.05.2019 та сформувати відповідні квитанції.

Отже, незважаючи на те, що позивач 31.05.2019 протягом операційного дня не отримав квитанції про прийняття або неприйняття податкових накладних, Товариство вважається таким, що вчинило усі залежні від нього дії з метою своєчасної реєстрації податкових накладних, що виключає передбачені нормами Податкового кодексу України підстави для застосування штрафу.

Аналогічна правова позиція вказана у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 по справі № 806/832/17, від 22.11.2018 по справі № 813/815/18.

Таким чином, несвоєчасне здійснення автоматизованої перевірки податкових накладних та несвоєчасне формування відповідачем відповідних квитанції, з технічних причин, не є підставою для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних, а встановлені судом обставини свідчать про своєчасне подання позивачем для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, за відсутності вини позивача у тому, що реєстрація податкових накладних № 3 та № 4 відбулася не у визначений податковим законодавством строк, застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію згаданих вище податкових накладних є безпідставним.

За таких обставин, податкове повідомлення - рішення від 13.08.2019 № про застосування штрафу в розмірі 160833,33 гривень є протиправним і підлягає скасуванню.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовній вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд зазначає, що в користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2412 грн. 50 коп., що відповідає частці збору, сплаченій за вимогу про скасування податкового повідомлення - рішення в частині застосування до Товариства штрафу на суму 160833 грн 33 коп. (відповідно до зменшених позовних вимог).

Щодо повернення решти сплаченого судового збору (2436,35 - 2412,50 = 23,85), то відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судові витрати", позивач вправі звернутися із клопотанням про його повернення у зв`язку із поданням заяви про зменшення позовних вимог.

Керуючись ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати прийняте Головним управлінням ДФС у Вінницькій області податкове повідомлення - рішення від 13.08.2019 № в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пек Енерго" штрафу на суму 160833 грн 33 коп.

Стягнути із Головного управління ДПС у Вінницькій області, за рахунок бюджетних асигнувань, в користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" сплачений при зверненні до суду судовий збір у сумі 2412 грн. 50 коп. (дві тисячі чотириста дванадцять гривень п`ятдесят копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "НЕСС ПРОДАКТ" (вул. Енергетична, 5-В, м. Вінниця, 21022, );

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21036, ).

Суддя Богоніс Михайло Богданович