Справа № 640/2802/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2020 року м. Київ № 640/2802/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А. при секретарі судового засідання Кравченку Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головного управління Державної казначейської служби України в місті Києві про визнання протиправної постанови

за участі представників:

позивача - Халімон С.В.,

відповідача - Смикалов В.Р.,

третьої особи - не з"явились,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі - позивач та/або ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач та/або НКРЕКП), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головного управління Державної казначейської служби України в місті Києві (далі - третя особа) та просить суд визнати протиправною постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 року №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480, 78 грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.04.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №640/2802/19.

Протокольною ухвалою суду від 13.05.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про залишення позовної заяви без розгляду (т. 2, а.с. 29-30).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2019 року у справі №640/2802/19 закрито провадження в адміністративній справі в частині позовних вимог про стягнення на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг завданої майнової шкоди в сумі 98 270 000, 00 грн.

Мотивуючи позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» зазначає, що покладення відповідальності за порушення, які були виявленні під час перевірки ПАТ «Київенерго» на позивача є порушенням принципу статті 61 Конституції України та стверджує, що він, ні відповідно до розподільчого балансу, ні відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» не є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині наслідків (фактичної відповідальності), вчинених ПАТ «Київенерго».

Також, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вказує, що постановою НКРЕКП від 01.08.2001 року №801, якою затверджене процедуру встановлення або перегляду тарифів для ліцензіатів з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами з постачання електроенергії за регульованим тарифом не передбачено підстав та порядку вилучення зі структури коштів, а встановлено лише право щодо коригування тарифів.

Таким чином, на думку позивача, при прийнятті постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 року №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480, 78 грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови відповідач вийшов за межі своїх повноважень.

Представником відповідача подано відзив на позову заяву, у якому останній вказує, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 станом на час розгляду справи вже не діє, з огляду на набрання чинності постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.12.2018 року №1834 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

Також, НКРЕКП вказує про обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права, а також про наявність спору щодо компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень, а тому доводи позивача про вихід відповідачем при прийнятті спірної постанови за межі своїх повноважень не можуть бути прийнятті судом у якості обгрунтування протиправності дій Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Окрім зазначеного відповідач стверджує, що він наділений законодавчо визначеними повноваженнями регулювати, змінювати/коригувати тарифи на розподіл та постачання електричної енергії, а під час прийняття оскаржуваної постави жодних зауважень від ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» не надходило. Разом з цим, відповідач вказує, що позивач є правонаступником ПАТ «Київенерго», а тому доводи ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в частині порушення статті 61 Конституції України є безпідставними.

Представником позивача подано відповідь на відзив, у якому останній наполягає на вихід відповідача за межі своїх повноважень при прийнятті спірної постанови в її частині.

В свою чергу, представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, у яких останнім наведено аналогічні твердження щодо наявності спору про компетенцію та правонаступництва позивача прав та обов`язків ПАТ «Київенерго», вказано про безпідставність доводів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в частині відсутності у діючому законодавстві підстав та порядку вилучення зі структури коштів та про те, що коригування/вилучення з тарифу не є санкцією, що підтверджуються постановою Верховного Суду від 04.02.2019 року у справі №826/14482/17.

Від представника третьої особи надійшли до суду письмові пояснення від 08.07.2019 року, у яких останній просив відмовити в задоволенні адміністративного позову та зазначив, що Головне управління Державної казначейської служби України в місті Києві не є належним учасником по даній справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до пункту 2.2 статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» товариство створено на підставі рішення позачергових зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13.11.2017 року про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Товариства та передачі частини майна, прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та на підставі рішення загальних зборів Товариства про заснування Товариства від 22.12.2017 року.

Пунктом 2.3 статуту визнано, що Товариство є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданого йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Київенерго», що визначені частиною 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ринок електроенергії».

Судом встановлено, що з 03.04.2017 року по 03.05.2017 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг проводилась планова перевірка діяльності ПАТ «Київенерго» на предмет дотримання останнім Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом за період з 01.07.2016 по 31.12.2016. За результатами проведеної перевірки НКРЕКП було складено акт перевірки від 03.05.2017 року № 62 (далі - акт №62).

29.08.2017 року НКРЕКП проведене відкрите засідання з розгляду акту № 62, за результатами якого прийнято постанову №1039 «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за порушення Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та невиконання рішення НКРЕКП» (надалі - Постанова № 1039).

Відповідно до п. 1 Вступної частини Постанови ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» порушило:

1. Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, затверджені постановою НКРЕ від 13 червня 1996 року № 15 (далі - Ліцензійні умови з передачі електричної енергії), і Умови та Правила здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, затверджені постановою НКРЕ від 13 червня 1996 року № 15/1 (далі - Ліцензійні умови з постачання електричної енергії), а саме:

- підпункт 3.1.1 пунктів 3.1 Ліцензійних умов з передачі електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії;

- підпункт 3.2.1 пунктів 3.2 Ліцензійних умов з передачі електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії;

- підпункт 3.4.1 пункту 3.4 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та підпункт 3.5.1 пункту 3.5 Ліцензійних умов з передачі електричної енергії.

2. Не виконало рішення НКРЕКП, а саме постанову НКРЕКП від 24.12.2015 № 3057 (зі змінами) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та тарифів на постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «Київенерго» в частині дотримання встановленої структури тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

За вчинення вказаних порушень на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» накладено штраф в розмірі 1 700 000,00 (один мільйон сімсот тисяч) грн., а також прийнято рішення при найближчому перегляді тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» розглянути питання щодо вилучення зі структури тарифів коштів у сумі 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ).

Не погоджуюсь із зазначеним рішенням ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування пунктів 1, 2 Резолютивної частини Постанови НКРЕКП від 29.08.2017 №1039.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 року у справі №826/14482/17, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 року адміністративний позов ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано пункти 1, 2 Резолютивної частини Постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та невиконання рішення НКРЕКП» від 29.08.2017 № 1039.

Між тим, постановою Верховного Суду від 04.02.2019 року у справі №826/14482/17 постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2017 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 року скасовано в частині задоволення позову про визнання протиправними та скасування пункту 2 резолютивної частини постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 29.08.2017 №1039.

Ухвалено у цій частині нове судове рішення. У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про визнання протиправними та скасування пункту 2 резолютивної частини постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 29.08.2017 року №1039 відмовлено.

В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2017 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 року залишено без змін.

Водночас, в процесі розгляду судом адміністративної справи №826/14482/17 Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», статті 17 Закону України «Про електроенергетику», Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 13 квітня 2017 року № 504, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 25 липня 2017 року № 932, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову від 24.01.2018 року №64 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Київенерго», якою постановлено, зокрема:

1. Установити Публічному акціонерному товариству «Київенерго» на період з 01 лютого 2018 року по 31 березня 2018 року включно:

1) тарифи на розподіл електричної енергії на рівні:

для 1 класу напруги - 4,82 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 класу напруги - 50,00 грн/МВт·год (без ПДВ);

2) тарифи на постачання електричної енергії на рівні:

для 1 групи споживачів - 4,89 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 групи споживачів - 24,45 грн/МВт·год (без ПДВ);

3) структуру тарифів на розподіл та постачання електричної енергії Публічному акціонерному товариству «Київенерго» на період з 01 лютого 2018 року по 31 березня 2018 року згідно з додатком 1.

2. Установити Публічному акціонерному товариству «Київенерго» з 01 квітня 2018 року:

1) тарифи на розподіл електричної енергії на рівні:

для 1 класу напруги - 7,87 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 класу напруги - 94,97 грн/МВт·год (без ПДВ);

2) тарифи на постачання електричної енергії на рівні:

для 1 групи споживачів - 6,58 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 групи споживачів - 32,88 грн/МВт·год (без ПДВ);

3) cтруктуру тарифів на розподіл та постачання електричної енергії Публічному акціонерному товариству «Київенерго» з 01 квітня 2018 року згідно з додатком 2.

Вказаною постановою передбачено коригування ПАТ «Київенерго» витрат у сумі 206 481, 00 грн. (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29.08.2017 року №1039 (із розрахунку на 11 місяців - 225252, 00 грн. (без ПДВ).

Надалі, відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», статті 17 Закону України «Про електроенергетику», Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 13 квітня 2017 року № 504, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 25 липня 2017 року № 932, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову від 14.08.2018 року №847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», якою постановлено, зокрема:

1. Установити ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»:

1) тарифи на розподіл електричної енергії на рівні:

для 1 класу напруги - 7,87 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 класу напруги - 94,97 грн/МВт·год (без ПДВ);

2) тарифи на постачання електричної енергії на рівні:

для 1 групи споживачів - 6,58 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 групи споживачів - 32,88 грн/МВт·год (без ПДВ);

3) структуру тарифів на розподіл та постачання електричної енергії ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» згідно з додатком.

У додатку до постанови №847 у структурі тарифів позивача передбачено статтю «коригування витрат» - загальні витрати «-243053 грн.».

Надалі, відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії» та статті 17 Закону України «Про електроенергетику» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийняла постанову від 18.09.2018 року №1025 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 14 серпня 2018 року № 847», якою постановлено, зокрема:

1. Унести до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 серпня 2018 року № 847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» такі зміни:

1) пункт 1 викласти в такій редакції:

« 1. Установити ПРИВАТНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»:

тарифи на розподіл електричної енергії на рівні:

для 1 класу напруги - 8,29 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 класу напруги - 99,19 грн/МВт·год (без ПДВ);

2) тарифи на постачання електричної енергії на рівні:

для 1 групи споживачів - 6,98 грн/МВт·год (без ПДВ);

для 2 групи споживачів - 34,91 грн/МВт·год (без ПДВ);

3) структуру тарифів на розподіл та постачання електричної енергії ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» згідно з додатком.;

2) додаток до постанови викласти в новій редакції, що додається.

У додатку до вказаної постанови відображено Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» у структурі тарифів позивача статтю «коригування витрат» - загальні витрати «-243053 грн.».

Тут і надалі спірна та/або оскаржувана постанова №847 в частині.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинними на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року №1540-VIII (далі - Закон №1540-VIII).

Частиною 1 статті 1 вказаного Закону визначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема:

1) у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом;

2) у сфері комунальних послуг: діяльності з виробництва теплової енергії на теплогенеруючих установках, включаючи установки для комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами); діяльності у сфері централізованого водопостачання та водовідведення в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами).

Розподіл видів діяльності відповідно до сфер застосовується виключно для цілей цього Закону.

Згідно частини 1 статті 3 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України, яке, в контексті положень частини 2 статті 3 Закону №1540-VIII, здійснюється шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Відповідно до частини 3 статті 3 Закону №1540-VIII основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Процедура встановлення або перегляду тарифів для ліцензіатів з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами та з постачання електроенергії за регульованим тарифом, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 01.08.2001 року № 801 (далі - Процедура №801).

Положеннями пункту 1.2 Процедури №801 передбачено, що процедура застосовується Національною комісією регулювання енергетики України (далі - НКРЕ, Комісія) при встановленні або перегляді тарифів та поширюється на всіх суб`єктів підприємницької діяльності, які здійснюють або мають намір здійснювати підприємницьку діяльність з передачі електричної енергії місцевими (локальними) мережами та/або постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

Згідно з пунктом 1.4 Процедури №801 заявник зобов`язаний використовувати кошти, отримані внаслідок здійснення ліцензованої діяльності, виключно на витрати, передбачені встановленою структурою тарифу.

Пунктом 5.1 Процедури № 801 встановлено, що НКРЕ ініціює перегляд тарифів ліцензіата, як засіб державного регулювання в електроенергетиці, у разі:

1) закінчення періоду, на який розраховувалися тарифи та їх структура (або закінчення терміну врахування окремих елементів витрат у структурі тарифу);

2) встановлення факту нецільового або необґрунтованого використання коштів, передбачених затвердженими тарифами ліцензіата;

2-1) використання коштів на цілі або у розмірах, не передбачених схваленою інвестиційною програмою, без погодження з НКРЕ;

3) надання ліцензіатом до НКРЕ недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності;

4) здійснення інших видів діяльності без дозволу НКРЕ;

5) невиконання ліцензіатом програми заходів, спрямованих на покращання (підтримання стандартного рівня) якості електричної енергії;

6) невиконання заявником зобов`язань щодо здійснення повної поточної оплати електроенергії, купованої у ДП "Енергоринок";

7) порушення ліцензіатом умов проведення закупівель товарів, робіт і послуг, визначених діючими нормативними актами;

8) зміни обсягів передачі та/або постачання електроенергії, врахованих при розрахунку тарифів на базовий період, більше ніж на 5%;

9) зміни витрат на здійснення ліцензованої діяльності з передачі та/або постачання електроенергії, що склалася з причин, незалежних від заявника, якщо це призводить до зміни тарифів більше ніж на 5% від затвердженого рівня;

10) в інших випадках, передбачених нормативно-правовими актами НКРЕ.

Відповідно до пункту 5.2 Процедури №801 за наявності підстав, передбачених пунктом 5.1 цієї Процедури, Комісія переглядає тарифи ліцензіата, виходячи з даних звітності, актів перевірок та/або пояснень і матеріалів ліцензіата.

Згідно визначень наведених у пункті 1.3 Процедури №801 структура тарифу - це структура обґрунтованих витрат заявника (операційних витрат та витрат з прибутку) на здійснення ліцензованої діяльності, що ґрунтується на економічних елементах і на основі яких розраховується та затверджується тарифи.

Разом з цим, встановлення тарифів - це затвердження НКРЕ рівнів тарифів та встановлення їх структури для суб`єктів підприємницької діяльності, яка відбувається вперше після отримання ліцензії на здійснення підприємницької діяльності з передачі та/або постачання електроенергії, а перегляд тарифів - це зміна раніше затверджених тарифів, в тому числі їх структури, за заявою ліцензіата або ініціативою НКРЕ.

Аналіз зазначеного дає суду можливість дійти до висновку, що підставою для ініціювання НКРЕ перегляду тарифів ліцензіата (зміну раніше затверджених тарифів, в тому числі їх структури), як засіб державного регулювання в електроенергетиці, що полягає у зміні раніше затверджених тарифів, в тому числі їх структури є зокрема, встановлення факту нецільового або необґрунтованого використання коштів, передбачених затвердженими тарифами ліцензіата, використання коштів на цілі або у розмірах, не передбачених схваленою інвестиційною програмою, без погодження з НКРЕ виходячи з даних звітності, актів перевірок та/або пояснень і матеріалів ліцензіата.

Разом з цим, згідно положень частини 1 статті 14 Закону №1540-VIII засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті, які проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

Положеннями частини 3 статті 14 Закону №1540-VIII визначено, що засідання Регулятора є правомочними у разі присутності на ньому більшості із загального складу Регулятора. У відкритих слуханнях мають право брати участь представники суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інші заінтересовані особи.

Регулятор, в контексті положень частини 4 статті 14 Закону №1540-VIII на своїх засіданнях:

1) розглядає та приймає рішення з питань, що належать до його компетенції;

2) розглядає і схвалює в межах своїх повноважень проекти актів законодавства, пропозиції стосовно вдосконалення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг;

3) приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції;

4) затверджує щорічний звіт Регулятора;

5) затверджує регламент Регулятора;

6) розглядає справи про адміністративні правопорушення;

7) розглядає справи щодо видачі ліцензій та дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.

Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.

Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Згідно частини 5 статті 14 Закону №1540-VIII голосування на засіданнях Регулятора здійснюється членами Регулятора особисто та самостійно.

Рішення Регулятора вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше чотирьох членів Регулятора, присутніх на засіданні. Кожний член Регулятора має один голос. Член Регулятора, не згодний з прийнятим рішенням, може письмово викласти свою окрему думку, яка додається до такого рішення.

Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Результати засідання Регулятора оформлюються протоколом. Протокол засідання Регулятора оприлюднюється на його офіційному веб-сайті не пізніше п`яти робочих днів з дня його проведення. Якщо до рішення Регулятора була подана окрема думка члена Регулятора, вона розміщується у публічному доступі як невід`ємна частина протоколу.

Регулятор забезпечує онлайн-трансляцію засідань, що проводяться у формі відкритих слухань, на своєму офіційному веб-сайті. Зберігання записів таких трансляцій та вільний доступ до них на офіційному веб-сайті забезпечується Регулятором протягом не менше одного року з дня проведення засідання.

Статтею 15 Закону №1540-VIII визначено порядок підготовки рішень Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів.

Так, підготовка проектів рішень Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів відповідно до Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.

Кожен проект рішення Регулятора, що має ознаки регуляторного акта, разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора з метою одержання зауважень і пропозицій від інших органів державної влади, фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань та інших заінтересованих осіб.

Проект рішення Регулятора разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються Регулятором не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту рішення.

Повідомлення про оприлюднення проекту рішення повинно містити:

1) стислий виклад змісту проекту рішення;

2) поштову та електронну адресу, на які можуть надсилатися зауваження та пропозиції;

3) інформацію про спосіб оприлюднення проекту рішення та відповідного аналізу впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект рішення та аналіз його впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений Регулятором);

4) інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань та інших заінтересованих осіб;

5) інформацію про спосіб надання органами державної влади, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями та іншими заінтересованими особами зауважень та пропозицій.

Оприлюднення проекту рішення Регулятора з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту.

Строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проектів рішень, встановлюється Регулятором і не може становити менше одного місяця та більше трьох місяців з дня оприлюднення відповідних проектів рішень.

Зауваження і пропозиції до проектів рішень, одержані протягом встановленого строку, оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті Регулятора та підлягають обов`язковому розгляду Регулятором за участі фізичних, юридичних осіб, їх об`єднань, органів місцевого самоврядування та інших заінтересованих осіб, які надали такі зауваження та пропозиції, у порядку, затвердженому Регулятором.

У разі внесення до проекту рішення суттєвих змін Регулятор може повторно провести процедуру оприлюднення проекту рішення, збору і розгляду зауважень та пропозицій до нього.

Зауваження і пропозиції до проектів рішень Регулятора та інформація про результати їх розгляду Регулятором з обґрунтуванням прийняття або відхилення оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за п`ять робочих днів до прийняття Регулятором рішення. Зазначені матеріали повинні залишатися у публічному доступі протягом одного року з дня прийняття відповідного рішення Регулятора.

Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, їх об`єднання, інші заінтересовані особи мають право подавати до Регулятора пропозиції про необхідність підготовки проектів рішень Регулятора, а також про необхідність їх перегляду. Регулятор протягом 30 днів з дати отримання пропозицій повідомляє про результати їх розгляду.

Разом з цим, статтею 16 Закону №1540-VIII передбачено, що проекти рішень Регулятора з питань встановлення цін (тарифів), затвердження інвестиційних програм, якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів), затвердження інвестиційних програм надані Регулятору законом, підлягають відкритому обговоренню.

У разі якщо проект рішення Регулятора, що має ознаки регуляторного акта, стосується розвитку окремого регіону або територіальної громади, його розгляд забезпечується із залученням місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування.

У разі необхідності Регулятор може проводити відкриті обговорення з інших питань, що належать до його компетенції.

Відкрите обговорення проектів рішень Регулятора з питань встановлення цін (тарифів), затвердження інвестиційних програм у сфері комунальних послуг проводиться за місцем надання послуг суб`єктами господарювання.

Порядок проведення відкритого обговорення проектів рішень Регулятора затверджується Регулятором і має враховувати особливості організації та проведення відкритого обговорення окремих видів рішень Регулятора, зокрема визначених частиною першою цієї статті.

Згідно пунктів 7.5, 7.7 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затверджених постановою НКРЕКП від 06.12.2016 року №1213 (далі - Регламент) перелік питань, що виносить на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань, оприлюднюється не пізніше як за три робочих днів до проведення засідання на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

З вказаного слідує, що рішення про встановлення, перегляд тарифів здійснюється Регулятором на його засіданнях, а проекти рішень Регулятора разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються Регулятором не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту рішення з метою одержання зауважень і пропозицій.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 17 Закону №1540-VIII Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Судом встановлено, що під час прийняття спірної постанови в цілому, питання щодо встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії для ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було включено до порядку денного відкритого слухання, яке відбудеться 03.07.2018 року НКРЕКП (http://www.nerc.gov.ua/ news=7643).

На відкритому засіданні 03.07.2018 року було надано обгрунтування щодо питання «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» (т. 1, а.с. 91-92).

У зазначеному обґрунтуванні вказано, що стаття «Коригування витрат» врахована на рівні діючих тарифних витрат ПАТ «Київенерго» на 2018 рік, а саме «- 243053 тис. грн.» та запропоновано схвалити проект постанови «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» (т. 1, а.с. 93).

Відповідно до протоколу №32 засідання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яке проводилося у формі відкритого слухання 03.07.2018 року на ньому були присутні представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - генеральний директор Фоменко Олександр Валерійович, керівник департаменту планування та інвестиції Грінченко Андрій Анатолійович, керівник департаменту Протопопова Ірина Миколаївна, начальник відділу тарифоутворення Твердохліб Олександр Сергійович, якими зауважень та пропозицій щодо схвалення проекту постанови «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» не надано (т. 1, а.с. 97-101).

На офіційному веб-сайті відповідача також було опубліковано інформацію про проведення засідання НКРЕКП, де вказано (п. 16), що НКРЕКП вирішено схвалити та оприлюднити на офіційному веб-сайті НКРЕКП з метою одержання зауважень і пропозицій проект постанови НКРЕКП «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» (т. 1, а.с. 108).

Факт оприлюднення проекту вказаної вище постанови підтверджено матеріалами адміністративної справи (т. 1, а.с. 110-111).

Надалі, 06.08.2018 року відбулося відкрите обговорення схваленого проекту рішення НКРЕКП «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»», що оформлене протоколом, на якому був присутній генеральний директор Фоменко Олександр Валерійович ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який зазначив про відсутність зауважень та погоджень схваленого проекту рішення (т. 1, а.с. 112-114).

14.08.2018 року на офіційному веб-сайті відповідача було опубліковано оголошення про здійснення засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання о 10:00 год., порядком денного якого визначено, зокрема, питання прийняття постанови НКРЕКП «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» (т. 1, а.с. 116-118).

В матеріалах справи міститься обгрунтування щодо питання про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», де вказано про винесення на розгляд питання про прийняття постанови НКРЕКП «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»» (т. 1, а.с. 119-120), а також протокол №44 засідання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яке проводилося у формі відкритого слухання від 14.08.2018 року, на якому були присутні представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - генеральний директор Фоменко Олександр Валерійович, керівник департаменту планування та інвестиції Грінченко Андрій Анатолійович, керівник департаменту Протопопова Ірина Миколаївна, начальник відділу тарифоутворення Твердохліб Олександр Сергійович, якими, в свою чергу, зауважень щодо проекту постанови не висловлено (т. 1, а.с. 119-120, т. 1, а.с. 124-136).

На підставі зазначеного, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг вирішено прийняти постанову від 14.08.2018 року №847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

Як вже було зазначено судом вище, у додатку до вказаної постанови відображено коригування Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» у структурі тарифів статтю «коригування витрат» - загальні витрати «-243053 грн.».

Аналізуючи матеріли адміністративної справи суд акцентує увагу, що при прийнятті спірної постанови в цілому відповідачем було дотримано вимоги статей 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту.

Також суд вважає за доцільне вказати, що позивач не наводить в позовній заяві правового обгрунтування щодо порушення порядку прийняття оскаржуваного рішення.

Між тим, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» наполягає на відсутності повноважень у Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг приймати рішення щодо коригування тарифу шляхом вилучення грошових коштів.

Суд не може погодитися з наведеними твердженнями виходячи з наступного.

29.08.2017 року НКРЕКП проведене відкрите засідання з розгляду акту № 62, за результатами якого прийнято постанову №1039 «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за порушення Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та невиконання рішення НКРЕКП», пунктом 2 якої було встановлено не виконання рішення НКРЕКП, а саме постанови НКРЕКП від 24.12.2015 № 3057 (зі змінами) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та тарифів на постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «Київенерго» в частині дотримання встановленої структури тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

За вчинення вказаних порушень на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» накладено штраф в розмірі 1 700 000,00 (один мільйон сімсот тисяч) грн., а також прийнято рішення при найближчому перегляді тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» розглянути питання щодо вилучення зі структури тарифів коштів у сумі 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ).

Відповідачем прийнято постанову №64 від 24.01.2018 року «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Київенерго», в додатку до якої затверджено структуру тарифів і у п. 2 приміток відображено корегування витрат у сумі 206 481 тис. грн (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29 серпня 2017 року.

Суд звертає увагу, що дана постанова в судовому порядку не оскаржувалась, протиправною або нечинною не визнавалась.

Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 року №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480, 78 грн. була прийнята за наслідком розгляду заяви позивача про встановлення тарифів.

В обґрунтуванні щодо питання «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вказано, що стаття «Коригування витрат» врахована на рівні діючих тарифних витрат ПАТ «Київенерго» на 2018 рік, а саме - 243053 тис. грн. та запропоновано схвалити проект постанови «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (т. 1, а.с. 93).

З вказаного слідує, що до моменту прийняття спірної постанови ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» застосовував тарифи, визначені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №64 від 24.01.2018 року «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Київенерго», що не заперечується останнім.

Між тим, судом встановлено, що постанова НКРЕКП від 29.08.2017 року №1039 «Про накладення штрафу на ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за порушення Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та невиконання рішення НКРЕКП» прийнята з урахуванням висновків акту планової виїзної перевірки дотримання ПАТ «Київенерго» Умов та правил здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами у Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з постання електричної енергії за регульованим тарифом від 03.05.2017 року №62.

Разом з цим, акт перевірки, що фіксує факт нецільового або необґрунтованого використання коштів, передбачених затвердженими тарифами ліцензіата, використання коштів на цілі або у розмірах, не передбачених схваленою інвестиційною програмою, без погодження з НКРЕ є підставою для перегляду тарифів ліцензіата (зміну раніше затверджених тарифів, в тому числі їх структури).

Водночас, перегляд тарифів є зміною раніше затверджених тарифів, в тому числі їх структури.

Тобто, НКРЕКП наділена повноваженнями змінювати раніше затвердженні тарифи шляхом їх перегляду та прийняття відповідного рішення, в порядок та спосіб, передбачений статтями 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту.

Суд звертає увагу, що Процедура №801 не передбачає визначення поняття коригування, однак згідно словника "коригувати" означає 1. вносити корективи в щось, виправляти що-небудь тощо: коректувати розрахунки економістів, коректувати артилерійську стрільбу. 2. виправляти помилки у відбитку друкарського, комп`ютерного та ін. набору: коректувати набір роману http://slovopedia.org.ua/32/53402/31178.html.

Аналіз зазначеного в сукупності дає суду підстави дійти до висновку, що коригування витрат є внесення змін до структури тарифу, зокрема, збільшення, зменшення числових значень тарифу, що, в свою чергу і є фактично переглядом такого тарифу, повноваження щодо здійснення якого встановлено Процедурою №801.

Тобто, коригування витрат є структурним елементом тарифу, перегляд якого може бути здійснено відповідачем у порядок, спосіб та в межах наданих йому повноважень.

Суд наголошує, що спірна постанова прийнята Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в порядок та спосіб передбачений статтями 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту та в межах реалізації своїх повноважень встановлених Процедурою №801.

Суд звертає увагу, що не зазначення у Процедурі №801 порядку здійснення коригування не свідчить про протиправність оскаржуваної постанови, оскільки коригування витрат є складовою частиною реалізації повноважень відповідача щодо перегляду тарифу, у тому числі його структури, до якої входить стаття «коригування витрат», які здійснюються в порядку передбаченому статтями 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту, з урахуванням Процедури №801.

На думку суду, формулювання «вилучення зі структури тарифів коштів» є по суті корегуванням витрат шляхом їх зменшення.

Більше того, спірна постанова в її частині не містить такого формулювання як «вилучити зі структури тарифів кошти», а передбачає в структурі тарифу позивача статтю «коригування витрат» у відповідності до якої зменшено загальні витрати у розмірі «- 243053»; витрати на розподіл 1 клас «- 20773», другий клас «-188035»; витрати на постачання «-34245».

Таким чином, зважаючи на приписи положень статей 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту, Процедури №801 та обставини, які встановлені в ході розгляду справи, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача в частині відсутності повноважень щодо коригування тарифу шляхом вилучення грошових коштів.

Разом з цим, при вирішенні спору по суті суд враховує рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 46 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) частини першої статті 1, пункту 2 частини першої статті 4, частини першої, абзаців першого, другого частини другої статті 5, абзаців другого, третього, четвертого, п`ятого, тридцять дев`ятого, сорокового частини третьої, частини шостої Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (справа про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг) від 13.06.2019 року справа № 1-17/2018(5133/16) № 5-р/2019, згідно якого Суд вирішив:

1. Визнати таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), абзац п`ятий частини третьої статті 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII.

2. Визнати такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), частину першу статті 1, пункту 2 частини першої статті 4, частину першу, абзаци перший, другий частини другої статті 5, абзаци другий, третій, четвертий, тридцять дев`ятий, сороковий частини третьої, частину шосту статті 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII.

3. Частина перша статті 1, пункту 2 частини першої статті 4, частина перша, абзаци перший, другий частини другої статті 5, абзаци другий, третій, четвертий, тридцять дев`ятий, сороковий частини третьої, частина шоста статті 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII, визнані неконституційними, втрачають чинність з 31 грудня 2019 року.

Водночас, у зазначеному рішенні вказано, що зважаючи на те, що визнання неконституційними відповідних положень Закону № 1540 матиме правовим наслідком істотні прогалини у законодавстві стосовно порядку організації діяльності Комісії, що може унеможливити її функціонування та виконання нею завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Конституційний Суд України вважає за необхідне відтермінувати втрату чинності цими положеннями для приведення чинного законодавства у цій частині у відповідність із вимогами Конституції України.

Враховуючи наведені мотиви, суд відступає від правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 06.06.2019 року №804/7661/17 в частині доводів позивача щодо відсутності способу та порядку вилучення грошових коштів зі структури тарифу, оскільки дане вилучення по суті є зменшенням безпосередньо витрат, яке відбувається шляхом коригування витрат структури тарифів, перегляд яких уповноважена здійснювати Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у порядку передбаченому статтями 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту, з урахуванням Процедури №801.

Водночас, суд вважає безпідставними твердження ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» щодо порушення статті 61 Конституції України, з огляду на те, що він не є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині наслідків (фактичної відповідальності), вчинених ПАТ «Київенерго» правопорушень.

Відповідно до пункту 2.2 статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» товариство створено на підставі рішення позачергових зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13.11.2017 року про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Товариства та передачі частини майна, прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та на підставі рішення загальних зборів Товариства про заснування Товариства від 22.12.2017 року.

Пунктом 2.3 статуту визначено, що Товариство є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» в частині переданого йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Київенерго», що визначені частиною 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ринок електроенергії».

Тобто, ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «Київенерго», зокрема в частині всіх прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з розподілу електричної енергії та постачання електричної енергії за договорами та про користування електричною енергією.

З огляду на вказане, доводи позивача в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Водночас при вирішення спору по суті судом відхиляються посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 04.02.2019 року 826/14482/17, якою, на думку останнього, підтверджено правомірність пункту 2 резолютивної частини Постанови №1039, яка була підставою для прийняття спірної постанови, що є предметом оскарження в даній адміністративній справі, з огляду на наступне.

Так, у постанові Верховного Суду від 04.02.2019 року у справі №826/14482/17 щодо наявності/відсутності підстав для скасування постанови №1039 вказано наступне: «Відповідно до частини 3 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Перелік санкцій є вичерпним. Інші заходи впливу Регулятора, які випливають з мети та завдань його діяльності, не є санкціями відповідальності.

Суд також враховує наслідки пункту 2 оскарженого рішення. У ньому зазначено: «…при найближчому перегляді тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» розглянути питання щодо вилучення зі структури тарифів коштів у сумі 206 480,78 тис. грн. (без ПДВ).».

Таке розпорядження є підставою лише для розгляду Комісією зазначеного питання у майбутньому, має організаційно-зобов`язуючий характер для Комісії (її структурних підрозділів) і не породжує жодних безпосередніх правових наслідків для позивача.

В судовому засіданні під час касаційного перегляду представник позивача пояснив, що на підставі пункту 2 оскарженого рішення були прийняті інші постанови Комісії:

- № 64 від 24.01.2018 року «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Київенерго» в додатку до якої затверджено структуру тарифів і у п. 2 приміток відображено корегування витрат у сумі 206 481 тис. грн (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29 серпня 2017 року.

- № 847 від року 14.08.2018 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в додатку до якої затверджено структуру тарифів і у п. 2 приміток відображено корегування витрат у сумі 206 481 тис. грн. (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП від 29 серпня 2017 року.

Саме на підставі цих постанов відбулося корегування витрат позивача і настали негативні наслідки для позивача. Отже саме ці рішення можуть бути предметом оскарження.

З огляду на вищевикладене, пункт 2 оскарженого рішення не є рішенням, яке безпосередньо порушує права чи інтереси позивача. Тому й не має підстав для визнання його протиправним.».

Даним судовим рішенням не надавалась правова оцінка щодо відсутності у відповідача повноважень на вилучення зі структури тарифів коштів. Натомість, враховуючи фактичні обставини по справі, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення, не є рішенням, яке безпосередньо порушує права позивача, оскільки, на підставі пункту 2 оскаржуваного рішення прийнятті інші постанови комісії, якими відбулось корегування витрат позивача і настали негативні наслідки для позивача.

Таким чином, доводи НКРЕКП в цій частині є необґрунтованими.

Окрім цього, судом не беруться до уваги твердження відповідача про наявність спору щодо компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень виходячи з наступного.

Пунктом 3 частиною 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

Разом з цим, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах також поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналіз зазначених положень дає суду підстави дійти до висновку, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Тобто, в даному випадку відсутній спір про компетенцію, з огляду на відмінний суб`єктний склад учасників справи, а обставини перевірки прийняття суб`єктом владних повноважень рішень у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України є обов`язком суду.

Окрім зазначеного, суд відхиляє доводи відповідача в частині того, що позивачем оскаржується лише частина сум, яка була відкорегована НКРЕКП, а також відсутність будь-яких заперечень уповноваженого представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» під час розгляду Регулятором питання «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», з огляду на таке.

Пунктом 8 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Відповідно до частини 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності (ч. 2 ст. 9 КАС України).

Таким чином, з урахуванням наведених положень КАС України суд приходить до висновку, що позивач розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд та не позбавлений можливості оскаржувати рішення суб`єкта владних повноважень повністю та/або в його частинах.

Також, посилання відповідача на відсутність будь-яких заперечень уповноваженого представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» під час розгляду Регулятором питання «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» не можуть обмежувати право позивача на оскарження акту суб"єкта владних повноважень після його прийняття.

Підсумовуючи вищевикладене суд вважає доводи відповідача в цій частині безпідставними та такими, що не можуть бути покладені в основу судового рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Що ж стосується доводів відповідача в частині обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права, з огляду на те, що постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18.09.2018 року №1025 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 14 серпня 2018 року № 847» не вносились зміни до додатку до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847, у той час коли, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заявлені позовні вимоги щодо скасування в частині постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 року №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» слід вказати наступне.

Згідно письмових пояснень позивача ним фактично оскаржується постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480, 78 грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови.

Разом з цим, вказані обставини, на думку суду, не впливають на хід розгляду справи, а тому не враховуються судом при вирішенні спору по суті.

Що ж стосується посилання відповідача на втрату чинності спірної постанови, як підставу для відмови в задоволенні адміністративного позову суд вкаже наступне.

Так, судом встановлено, що відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470, Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року № 1175, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, постановлено, зокрема, визнати такою, що втратила чинність, постанову НКРЕКП від 14 серпня 2018 року № 847 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (зі змінами) Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову від 11.12.2018 року №1834 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»», яка набрала чинності з 01.01.2019 року.

Згідно положень частини 1 статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

В розрізі приписів частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Як зазначено позивачем у позовній заяві, внаслідок прийняття спірної постанови «ДТЕК Київські електромережі» було завдано матеріальної шкоди, тобто у випадку визнання протиправною та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.08.2018 року №847 (у редакції постанови НКРЕКП від 18.09.2018 року №1025) «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в частині вилучення з тарифу на розподіл та постачання електричної енергії суми 206 480, 78 грн. (без ПДВ), яка вказана в додатку до постанови, позивач має можливість подання відповідного позову про стягнення такої шкоди.

Між тим, судове рішення має поновлювати право особи до такого стану, яким воно було до моменту вчинення правопорушення та усувати негативні наслідки дії незаконних актів.

З урахуванням зазначеного суд приходить до висновку про безпідставність доводів відповідача в цій частині, як підстави для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Водночас, суд наголошує, що відмова в задоволенні адміністративного позову обумовлена встановленням в ході розгляду справи обставин прийняття Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг оскаржуваної постанови в її частині, з урахуванням положень статей 14, 15, 16 Закону №1540-VIII, пункти 7.5, 7.7 Регламенту, Процедури №801.

Відповідно до частини 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, оцінивши всі доводи учасників справи, суд дійшов до висновку відповідність оскаржуваної постанови в її частині критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, що в свою чергу, має своїм наслідком наявність підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Частиною 1 статті 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов задоволенню не підлягає, то судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 73, 77-78, 139, 143, 243-246, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, б. 20, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, б. 19, ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головного управління Державної казначейської служби України в місті Києві (01601, м. Київ, вул. Терещенківська, б. 11-А, ) відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева

Повний текст рішення складений 17.02.2020