Справа № 826/7029/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7029/17
У Х В А Л А

17 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Єгорової Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Державної фіскальної служби України про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України про скасування податкових повідомлень - рішень ,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати податкові повідомлення-рішення Державної фіскальної служби України від 18.05.2017 №№000111304, 000121304, 000131304, якими йому збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб та з військового збору.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.01.2018 позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 26.09.2018 змінено мотивувальну частину рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.01.2018.

Постановою Верховного Суду від 21.08.2019 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2018 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 26.09.2018 залишено без змін.

Відповідач 05.08.2019 подав до суду апеляційної інстанції заяву про роз`яснення порядку виконання постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26.09.2018.

Розглянувши заяву, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Роз`ясненню в порядку статті 254 КАС підлягає виключно сам зміст рішення, що є незрозумілим учаснику справи, а не спосіб та порядок його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Мотивуючи свою заяву про роз`яснення рішення суду апеляційної інстанції, відповідач посилається на надходження заяви позивача про повернення надміру сплачених до бюджету коштів. Відповідач вказує, що у постанові суду апеляційної інстанції не було вказано порядку дій щодо розгляду цієї заяви.

Водночас, у даній справі питання повернення надміру та/або помилково сплачених до бюджету коштів не було предметом даного спору. Суди, у тому числі і суд апеляційної інстанції це питання не вирішував.

Відповідач наведеного не міг не знати, позаяк центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику та його повноважні посадові особи не могли бути не обізнані із предметом спору та змістом судових рішень.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема <…> вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання <…> виконання судового рішення.

Не зважаючи на викладене, відповідач все ж просить суд вирішити питання, яке віднесене до виключної компетенції відповідача, у не передбачений законом спосіб шляхом подання заяви про роз`яснення судового рішення у справі, в якій досліджувалися зовсім інші обставити.

Нові правовідносини, що виникли у зв`язку із ухваленим судом рішення, не можуть слугувати підставою для його роз`яснення.

Неможливість центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику самостійно вирішити питання, що віднесені до його безпосередньої компетенції, зокрема щодо розгляду у встановленому порядку звернень (заяв) про повернення помилково та/або надміру сплачених до бюджету податків та зборів, не може бути підставою для роз`яснення судового рішення у спорі, предметом якого не було повернення цих коштів.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заяви відповідача про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року, яка є цілком зрозумілою та не допускає неоднозначного тлумачення.

Керуючись статтями 34, 254 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Державної фіскальної служби України про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року залишити без задоволення

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Єгорова

Суддя І.В. Федотов

Повний текст ухвали складений 17.02.2020.