Справа № 160/11737/19
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Комунального підприємства "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що згідно чинного законодавства ним у першу чергу здійснювалась оплата заробітної плати працівникам, а потім всі інші платежі, у зв`язку із чим утворилась заборгованість, на яку нарахований штраф. Окрім того, субвенції з державного бюджету по відшкодуванню пільг та субсидій для населення за надання послуг водопостачання та водовідведення підприємство отримує 25 числа місяця наступного за звітним, що призводить до неостаточності оборотних коштів. Вказані обставини погіршують фінансове становище підприємства та унеможливлюють своєчасне та в повному обсязі виконання зобов`язань перед Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного від 08.01.2020 року постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Представник позивача у судове засідання 17.02.2019року не з`явився, надав заяву розгляд справи без його участі.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до вимог статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи, що перешкоди для розгляду справи, передбаченні статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Так, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Комунальне підприємство "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДФС у Дніпропетровській області.
27.11.2018 року Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку Комунального підприємства "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість по деклараціях з ПДВ за березень 2018 року, квітень 2018 року та уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за квітень 2018 року.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
За змістом пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Згідно пункту 203.1 статті 203 Податкового кодексу України, податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Відповідно до пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України, сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом;
Згідно даних наявних в інформаційній системі Головного управління ДФС у Дніпропетровській області щодо сплати та нарахування Комунальним підприємством "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради податку на додану вартість, останнім задекларовані зобов`язання: 19.04.2018 року - за березень 2018 року у розмірі 671829 грн., 18.05.2018 року - за квітень 2018 року у розмірі 654158 грн., 14.06.2018 року збільшено зобов`язання, що підлягало сплаті за квітень на 4 грн.
Таким чином, граничний термін сплати зобов`язань з податку на додану вартість за березень 2018 року настав - 30.04.2018 року, за квітень настав - 30.05.2018 року.
У зв`язку із наявністю у Комунального підприємства "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради податкового боргу, який повністю підприємством не було погашено, зарахування коштів у відповідності до пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України, які сплачуються підприємством, відбувається в порядку черговості.
Згідно даних інформаційної системи Головного управління ДФС у Дніпропетровській області з податку на додану вартість по Комунальному підприємству "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради, погашення зазначених вище зобов`язань відбулось з простроченням на 132-163 дні, а саме у період з 09.10.2018 року по 09.11.2018 року.
Згідно пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:
при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;
при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Отже, позивачем були сплачені податкові зобов`язання з податку на додану вартість за березень та квітень 2018 року із затримкою понад 30 календарних днів, що підтверджується даними ІКП Комунального підприємства "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради з податку на додану вартість.
В свою чергу, тяжке фінансове становище та недостатність оборотних активів, на які посилається позивач, у даному випадку не можуть бути підставою для звільнення від відповідальності.
В силу вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України , предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Нікопольське-виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Нікопольської міської ради до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 17 лютого 2020 року.

Суддя С.І. Озерянська