Справа № 826/7120/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7120/17
У Х В А Л А

18 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Федотова І.В., перевіривши апеляційну скаргу Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Міністерства юстиції України, Головного управління державної казначейської служби України у м. Києві про визнання протиправною бездіяльності, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати протиправною бездіяльність щодо неповернення коштів у розмірі 4 826 928,55 грн, а також просив їх стягнути з Державного бюджету України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року позов задоволено частково. Не погодившись з таким рішенням, Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України подав апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про необхідність її повернення з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, вимога частини четвертої статті 131-2 Конституції України для органів державної влади почала діяти з 1 січня 2020 року.

Водночас, частина п`ята статті 131-2 Конституції України містить також і винятки, щодо представництва в суді в окремих спорах. Так, зазначеною нормою передбачено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) адміністративна справа незначної складності (малозначна справа)

Відповідно до частини другої статті 57 КАС у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. Повноваження представників сторін та інших учасників справи можуть довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 59 КАС).

Відповідно до частини четвертої статті 55 КАС Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що у справах незначної складності, представником органу державної влади може бути фізична особа за довіреністю. В інших випадках участь органу державної влади у судовому процесі здійснюється через самопредставництво відповідно до частини четвертої статті 55 КАС.

За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС- адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частин другої, третьої статті 12 КАС спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, для розгляду малозначних справ КАС передбачає спрощене позовне провадження, а для всіх інших - загальне позовне провадження.

Частиною шостою статті 12 КАС визначений перелік категорій справ незначної складності (малозначних справ), до яких спір у даній справі не належить.

У свою чергу, згідно пункту 10 частини шостої статті 12 КАС до справ незначної складності можуть належати і інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 12 КАС визначений перелік справ, що розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, зокрема щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2).

Як зазначалося, предметом спору у даній справі є стягнення 4 826 928,55 грн, що значно перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а отже дана справа не віднесена до справ незначної складності.

Отже, органи державної влади з 01.01.2020 вправі брати участь у даній справі та реалізовувати свої процесуальні права виключно шляхом самопредставництва.

Як вбачається з апеляційної скарги, її підписано представником Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Сабадаш О.І., яка діє на підставі долученої до апеляційної скарги довіреності. Проте, будь-яких доказів прав Сабадаш О.І. на самопредставництво скаржника відповідно до частини четвертої статті 55 КАС до апеляційної скарги долучено не було, а матеріали справи не містять.

Таким чином, за наявних у суду документів, особа, яка підписала апеляційну скаргу, не має повноважень діяти від імені скаржника в суді, у тому числі подавати та підписувати апеляційні скарги.

Згідно пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За таких обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку про необхідність повернення апеляційної скарги.

Колегія суддів наголошує, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного оскарження судового рішення суду першої інстанції у встановленому законом порядку та права, за необхідності, заявити клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись статтями 34, 248, 256, 298 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов