Справа № 520/3214/19
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 лютого 2020 року

Київ

справа №520/3214/19

адміністративне провадження №К/9901/34585/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Васильєвої І.А.,

суддів - Бившева Л.І., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року у справі № 520/3214/19 за позовом ОСОБА_1 , третя особа: фізична особа-підприємець ОСОБА_2 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2019/000885/2 від 08.02.2019 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807190/2019/00801.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року вирішено здійснювати розгляд справи № 520/3214/19 за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволені адміністративного позову до Харківської митниці ДФС з підстав ненадання документів на підтвердження заявленої митної вартості, зокрема, банківських платіжних документів, документів, що підтверджують понесені витрати на транспортування.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року скасовано.

Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці ДФС від 08 лютого 2019 року № UA 807000/2019/000885/2 про коригування митної вартості товарів.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807190/2019/00801.

Суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що позивачем було надано достатній перелік документів на підтвердження митної вартості транспортного засобу, щодо якого виник адміністративний спір.

Крім того, митним органом не було надано обґрунтованих доказів, щодо невідповідності ціни транспортного засобу та додаткових витрат на транспортування, то відповідно до вищенаведеного, суд прийшов до висновку щодо неправомірності винесення митним органом рішення про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2019/000885/2 від 08.02.2019 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807190/2019/00801.

10 грудня 2019 року Харківська митниця ДФС (згідно з штампом на поштовому конверті) звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року у справі № 520/3214/19. (повний текст постанови суду складено 11 листопада 2019 року) у справі № 520/3214/19.

До матеріалів касаційної скарги додано платіжне доручення від 09 грудня 2019 року № 6605, яким судовий збір сплачено у розмірі 3073,60 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 20 грудня 2019 року касаційну скаргу Харківської митниці ДФС залишено без руху з метою надання до суду органом владних повноважень розрахунку коригування митної вартості, а саме різницю показників митної вартості товару, визначених митним органом та позивачем.

02 січня 2020 року (згідно з поштовим повідомленням) суб`єкт владних повноважень отримав вищезазначену ухвалу Верховного Суду про залишення без руху касаційної скарги Харківської митниці ДФС у справі № 520/3214/19.

13 січня 2020 року Харківська митниця ДФС направила до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги з зазначенням різниці показників митної вартості товару, визначених митним органом та позивачем.

Проаналізувавши вищезазначене клопотання та здійснивши відповідну правову оцінку Верховний Суд зазначає таке.

Харківською митницею ДФС зазначено, що митна вартість імпортованого товару була визначена декларантом на рівні 25192,65 грн, проте митним органом було здійснено коригування заявленої позивачем митної вартості, за наслідками якого митна вартість ТЗ позивача визнана на рівні 95224,68 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні позовної заяви (квітень 2019 року) до суду першої інстанції (одна вимога майнового характеру та одна вимога не майнового характеру), ставка судового збору для позовної вимоги майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для позовної вимоги не майнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму на 01.01.2019 становить 1921,00 грн.

У справі подано позовну заяву, в якій заявлено вимоги майнового характеру (визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості) та не майнового характеру (скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення).

При розрахунку судового збору за подання касаційної скарги, щодо вимоги майнового характеру суд виходить з такої формули: 200% х (ціна позову х 1%), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, загальна оспорювана сума (ціна позову) у справі становить різницю показників митної вартості товару, визначених митним органом та позивачем, а саме 70032,03 грн.

Таким чином, судовий збір за подання позову в частині вимоги майнового характеру складає 768,40 грн, а за подання касаційної скарги 1536,80 грн. (768,40 x 200 %).

При розрахунку судового збору за подання касаційної скарги, щодо вимоги не майнового характеру суд виходить з такої формули (768,40 грн x 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги щодо вимоги не майнового характеру складає 1536,80 грн.

Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку, щодо правильності сплаченого судового збору за подання касаційної скарги Харківською митницею ДФС на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року у справі № 520/3214/19.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 13 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Аналіз наведеного законодавства дозволяє дійти висновку про те, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України до справ незначної складності також відносяться інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження у виключному порядку (частина четверта статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України), а також через складність та інші обставини.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що предметом позову у справі № 826/10387/19 є визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2019/000885/2 від 08.02.2019 (оспорювана сума якого не перевищує 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807190/2019/00801.

Отже, Верховний Суд з огляду на вищевказане може віднести справу № 520/3214/19 до справ незначної складності.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Отже законодавець визначає випадки за наявності яких можливо переглянути справу в касаційній інстанції незначної складності.

Однак, скаржник у вищенаведеній касаційній скарзі не наводить підстав щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного оскарження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 333 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської митниці ДФС на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року у справі № 520/3214/19.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: підписІ.А. Васильєва
підписЛ.І. Бившева
підписВ.П. Юрченко