Справа № 640/19710/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2020 року м. Київ № 640/19710/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу
за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
доТовариства з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр»
прозастосування заходів реагування,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - ГУ ДНС у м. Києві, позивач) з адміністративним позовом в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр», , яке здійснює господарську діяльність: вул. Магнітогорська, 1 в Деснянському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення електроживлення та накладенням печаток на вхідні двері.

Одночасно з вказаними вимогами, позивач просив:

обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виявлені під час проведення планової перевірки щодо додержання (виконання) Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр» вимог законодавства у сферах цивільного захисту та пожежної і техногенної безпеки, станом на дату звернення до суду з даним позовом, не усунуті останнім, а відтак відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей. А тому, як зазначає позивач, виявлені порушення є підставою для звернення з вказаними позовними вимогами про застосування заходів реагування.

Позивач також звертає увагу, що порушення наведені в Акті №725 від 05.09.2019 року не є формальними, а стосується виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, та створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2019 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

Копію вказаної ухвали суду надіслано на адресу ТОВ «ТД - Комерційний центр», зазначену в позовній заяві та яка відповідає даним Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (02660, м. Київ, вул. Магніторська, 1).

Копію вказаної ухвали відповідачем отримано 31.10.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового рекомендованого відправлення.

Станом на час вирішення справи, відповідачем відзиву подано не було, так само, як і заяв про визнання позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 № 22, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 21.01.2019 за №73/33044, Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 та наказів Державної регуляторної служби від 15.11.2018 № 152 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік», ДСНС України від 30.11.2018 № 692 «Про затвердження плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік», Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 09 липня 2019 року № 536 "Про проведення планових перевірок " (далі по тексту - Наказ № 536).

Згідно Наказу № 536 у період з 30.08.2019 по 05.09.2019 проведено планову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр» () розташованого за адресою: вул. Магнітогорська, 1, у Деснянському районі м. Києва щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами вказаної перевірки складено Акт перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (далі - Акт) № 725 від 05.09.2019 року.

Актом перевірки встановлені порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ) та Кодексу цивільного захисту України, а саме:

- п. 3 розділу ІІ ППБУ - на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, який повинен включати: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок застосування відкритого вогню; порядок використання побутових нагрівальних приладів;

порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт; правила проїзду та стоянки транспортних засобів; місця для зберігання і допустиму кількість сировини, напівфабрикатів та готової продукції, що можуть одночасно знаходитися у приміщеннях і на території; порядок прибирання горючого пилу й відходів, зберігання промасленого спецодягу та ганчір`я, очищення елементів вентиляційних систем від горючих відкладень; порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі; порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення робота; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників, вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки;

- п. 4 розділу ІІ ППБУ - на об`єкті для кожного приміщення не розроблені інструкції про заходи пожежної безпеки;

- п. 5, 6 розділу ІІ ППБУ - на об`єкті на видимих місцях не вивішені плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;

- п. 10 розділу ІІ ППБУ - для працівників охорони (сторожів, вахтерів, вартових) не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі;

- п. 10, 25 розділу ІІ ППБУ - усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці не пройшли інструктажі з питань пожежної безпеки. Особи, які виконують роботу , пов`язану з підвищеною пожежною небезпекою, не пройшли спеціальне навчання (пожежно- технічний мінімум) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

- п. 16, 20 розділу ІІ ППБУ - посадові особи та відповідальні особи за протипожежний стан не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

- п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ - двері складських (підсобних) та інших подібних приміщень не виконані протипожежними, з класом вогнестійкості ЕІ ЗО, які мають сертифікат відповідності;

- п. 2.3, 2.4 розділу ІІІ ППБУ - не забезпечено межу вогнестійкості проходів електричних кабелів та трубопроводів в приміщеннях через протипожежні перешкоди з нормованою межею вогнестійкості;

- п. 2.9 розділу ІІІ ППБУ - для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1- 36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;

- п. 2.16, глава 2, розділу ІІІ ППБУ - у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті);

- п. 2.22 розділу ІІІ ППБУ - будівля не забезпечена адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби;

- п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - з 2-го та 3-го поверхів адміністративно-офісної будівлі не передбачено не менше двох евакуаційних виходів безпосередньо назовні;

- п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - не підвищено клас вогнестійкості металевих сходів в будівлі виробництва швейної продукції в порушення вимог п. 5.3 табл. 1 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;

- п. 2.31 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітки та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;

- п. 1.6 розділу ІV ППБУ - з`єднання відгалуження жил електричних проводів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- п. 1.8 розділу ІV ППБУ - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

- п. 1.20 розділу ІV ППБУ - не проведено замір опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі;

- п. 1.21 розділу ІV ППБУ - не проведено перевірку пристроїв захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- п. 1.26 розділу ІV ППБУ - лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, не забезпечені автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;

- п. 1.12, глава 1 розділу ІV ППБУ - не надано акти проведення схованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями;

- п. 1.1 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації;

- п. 1.2 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей відповідно до вимог додатку Б. ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків та споруд. Системи протипожежного захисту»;

- п. 2.1 розділу V ППБУ - територія та будівлі не забезпечені зовнішнім протипожежним водопостачанням від пожежних гідрантів чи пожежних водойм згідно вимог п.6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди»;

- п. 2.2 розділу V ППБУ - будівлі не забезпечені внутрішнім протипожежним водопостачанням від пожежних кран-комплектів згідно вимог п.6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди»;

- п. 3.15 розділу V ППБУ - вогнегасники не встановлено в легкодоступних та видних місцях, а також у пожежонебезпечних місцях, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі;

- п. 3.11 розділу V ППБУ - для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств не встановлено спеціальні пожежні щити (стенди);

- КЦЗ України пункти 2,4, 5 статті 57 - приміщення експлуатуються та надаються в оренду без оформлення декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

- п. 3.17., глави 3, розділу V ППБУ - не проведене технічне обслуговування наявних первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників);

- п. 3.6., глави 3, розділу V ППБУ - приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками);

- п. 2.5 розділу ІІ ППБУ - не проведене оброблення вогнетривкою сумішшю дерев`яних конструкцій адміністративно-офісної будівлі;

- ст.20,ст.40КЦЗ - не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки;

- ст. 20 КЦЗ - не обладнані сучасні куточки цивільного захисту населення;

- ст.20.Кодексу цивільного захисту - працівники об`єкта не забезпечені засобами індивідуального захисту, органів дихання від зброї масового знищення з розрахунку 1 фільтрувальний протигаз та 1 респіратор на одну особу та додатково два відсотки загальної кількості працюючого персоналу.

Факт допущення відповідачем вище перелічених порушень підтверджується наявними у матеріалах справи фотознімками, а вищевказаними нормативно-правовими актами визначені вимоги, які було порушено ним.

Другий примірник вказаного Акту № 725 від 05.09.2019 року вручено директору ТОВ «ТД - Комерційний центр» ОСОБА_1 , про що свідчить його відмітка про отримання.

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації його будівлі, приміщень та території.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон 877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закон 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року № 5403-VI, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Судом з наявного в матеріалах справи копії Акту № 725 від 05.09.2019 року встановлено, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в даному Акті перевірки призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі.

Так, на думку суду:

- не розроблені на об`єкті для кожного приміщення інструкції про заходи пожежної безпеки - не дозволить оперативно зреагувати на виникнення надзвичайної ситуації, у зв`язку з незнанням правил пожежної безпеки;

- не вивішені на об`єкті на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі - Евакуація людей під час пожежі - це вимушений процес виведення людей із зони, є можливість впливу на них небезпечних чинників пожежі. Необхідними умовами, які забезпечують ефективну евакуацію, є мінімальний час, за який можна залишити приміщення при пожежах, аваріях; найкоротша відстань від місця аварії до виходу назовні; безпечний шлях проходження людей до виходу;

- не розроблення інструкцію для працівників охорони (сторожів, вахтерів, вартових), в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі - наявність даного порушення не дозволить оперативно зреагувати у разі виникнення надзвичайної ситуації;

- відсутність доказів проходження навчання та перевірку знань посадовими особами та відповідальними особами за протипожежний стан з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» - не дозволить оперативно зреагувати на виникнення надзвичайної ситуації, у зв`язку з незнанням правил пожежної безпеки;

- не виконання протипожежними, з класом вогнестійкості ЕІ ЗО, які мають сертифікат відповідності дверима складських (підсобних) та інших подібних приміщень не виконані - створює загрозу розповсюдження пожежі та шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій на суміжні приміщенні і може призвести до травмування осіб у зв`язку із задимленням;

- не забезпечення межи вогнестійкості проходів електричних кабелів та трубопроводів в приміщеннях через протипожежні перешкоди з нормованою межею вогнестійкості - призведе до поширення полум`я, легко розповсюдиться по всій площі приміщення;

- для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні - створить перешкоди підрозділам ДСНС, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації у зв`язку з неможливістю ідентифікувати небезпеку приміщень;

- не відкриття грат, встановлених на вікнах приміщень, де перебувають люди - у разі виникнення надзвичайної ситуації ускладнить швидку та безпечну евакуацію людей з приміщень;

- не забезпечення будівлі адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби - ускладнює прибуття аварійно-рятувальних підрозділів;

- відсутність з 2-го та 3-го поверхів адміністративно-офісної будівлі менше двох евакуаційних виходів безпосередньо назовні - ускладнить та перешкоджатиме швидкій евакуації людей з приміщень підприємства;

- не підвищення класу вогнестійкості металевих сходів в будівлі виробництва швейної продукції в порушення вимог п. 5.3 табл. 1 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» - у разі виникнення пожежі може призвести до руйнації сходів та створить перешкоди для безпечної евакуації людей;

- не забезпечення евакуаційним освітленням сходової клітки та інші шляхи евакуації - у разі виникнення надзвичайної ситуації на об`єкті використовуються спеціальні світлові табло з фіксованими надписами („Пожежа", „Вихід" тощо), піктограми або світлодіодне табло - не дозволить швидко зорієнтуватись персоналу та знайти вихід з приміщень;

- не виконання з`єднання відгалуження жил електричних проводів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів - місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, - може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- допущення улаштування та експлуатація тимчасових електромереж - збільшує ризик виникнення пожежі внаслідок короткого замкнення електропроводки;

- не проведення заміру опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі - наявність даного порушення призводить до виникнення короткого замкнення з послідуючим горінням, що призводить до пожежі;

- не проведення перевірки пристроїв захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» - захист від блискавок - комплекс захисних пристроїв, призначених для забезпечення безпеки людей, цілості будівель і споруд, обладнання та матеріалів від розрядів блискавки. Блискавка здатна діяти на будівлі та споруди прямими ударами (первинна дія), які викликають безпосереднє пошкодження і руйнування, і вторинними діями - за допомогою явищ електростатичної й електромагнітної індукції. Високий потенціал, створюваний розрядами блискавки може заноситися у будівлі також по повітряних лініях та різних комунікаціях. Канал головного розряду блискавки має температуру 20000 ОС і вище, яка викликає пожежі та вибухи у будівлях і спорудах;

- не надання актів проведення схованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями - у зв`язку з відсутністю документів не можливо перевірити стан електричних мереж, які не доступні для візуального огляду що може призвести до загоряння горючого матеріалу та розповсюдження пожежі від дії теплових проявів;

- не обладнання приміщення системою автоматичної пожежної сигналізації - призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебувають в ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння. Автоматична пожежна сигналізація дозволяє виявити виникнення пожежі на самій ранній стадії його появи, що дозволяє мінімізувати ризики збитків і втрати від займання;

- не обладнання приміщення системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей відповідно до вимог додатку Б. ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків та споруд. Системи протипожежного захисту» - не дозволить своєчасному виявленню, оповіщенню про пожежу під час її виникнення та призведе до подальшого її розповсюдження, тим самим може завдати шкоду здоров`ю та життю людей під час евакуації;

- не забезпечення території та будівлі зовнішнім протипожежним водопостачанням від пожежних гідрантів чи пожежних водойм згідно вимог п.6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди» - наявність даного порушення унеможливлює швидку локалізацію та успішну ліквідацію НС, з мінімальними наслідками;

- не забезпечення будівлі внутрішнім протипожежним водопостачанням від пожежних кран-комплектів згідно вимог п.6.2.1 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди» - наявність даного порушення не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей;

- не встановлення вогнегасників в легкодоступних та видних місцях, а також у пожежонебезпечних місцях, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі - не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей;

- не встановлення для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств спеціальні пожежні щити (стенди) - не дасть можливості самостійно працівниками об`єкту прийняти міри щодо гасіння пожежі;

- надання приміщення в оренду без оформлення декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - У відповідності до ч. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів не рухомості (будівель споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану);

- не проведення технічного обслуговування наявних первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) - призведе до ускладнення гасіння пожежі у зв`язку з тим, відсутня інформація щодо працездатності вогнегасників;

- не забезпечення в повній мірі приміщення первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) - ускладнить гасіння пожежі на початковій стадії до приїзду аварійно-рятувальних підрозділів;

- не проведення оброблення вогнетривкою сумішшю дерев`яних конструкцій адміністративно-офісної будівлі - може призвести до руйнації несучих будівельних конструкцій та створить перешкоди для безпечної евакуації людей, а також необроблені дерев`яні конструктивні елементи створюють додаткове пожежне навантаження;

- не здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки - не дозволить оперативно зреагувати на виникнення надзвичайної ситуації, у зв`язку з незнанням правил пожежної та техногенної безпеки;

- не забезпечення працівників об`єкта засобами індивідуального захисту, органів дихання від зброї масового знищення з розрахунку 1 фільтрувальний протигаз та 1 респіратор на одну особу та додатково два відсотки загальної кількості працюючого персоналу - загрожує здоров`ю та житло працівників об`єкта під час можливої надзвичайної ситуації пов`язаної з викидом небезпечних хімічних речовин.

Тобто, вказані порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та в свою чергу можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

При цьому, згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Доказів усунення встановлених Актом № 725 від 05.09.2019 року станом на день вирішення спору відповідачем до суду не надано.

Таких відомостей не містять і матеріали адміністративної справи.

У той же час, суд звертає увагу сторін на те, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення відповідачем вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, суд вважає необхідним застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр», , яке здійснює господарську діяльність: вул. Магнітогорська, 1 в Деснянському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Частиною першою ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

При цьому, суд звертає увагу, що опечатування вхідних дверей, приміщень або відімкнення від джерел електроживлення та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання з контролюючим органом є способом виконання рішення суду про застосування заходів реагування та повністю охоплюється поняттям забезпечення виконання такого рішення.

За таких обставин, суд вважає за необхідне задовольнити відповідне клопотання позивача та покласти на нього обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, шляхом знеструмлення електроживлення та накладенням печаток на вхідні двері, а також, у разі необхідності, здійснення відтермінування зупинення експлуатації приміщень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання.

Відповідно до положень чч. 1 та 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 194, 241-246, 255 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (, 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13) задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД - Комерційний центр», , яке здійснює господарську діяльність: вул. Магнітогорська, 1 в Деснянському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, шляхом знеструмлення електроживлення та накладенням печаток на вхідні двері, а також, у разі необхідності, здійснення відтермінування зупинення експлуатації приміщень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко