Справа № 200/1671/20-а
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2020-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2020 р. Справа №200/1671/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви Відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» до Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправними дії (бездіяльності) та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

12 лютого 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» до Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), відповідно до тексту якого позивач просить: визнати протиправною відмову відповідача яка викладена у листі від 23.07.2019 б/н; зобов`язати відповідача повторно розглянути лист Відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» від 23.07.2019 б/н з урахуванням висновків суду.

Відповідно до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства КАС України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У ході з`ясування питання, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, судом встановлено наступне.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

В силу приписів статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до приписів частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру встановлена ставка судового збору - 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 102,00 гривня.

Позовна заява має не майновий характер, отже при зверненні до суду із даним позовом позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 2 102,00 грн.

Водночас, в позовній заяві позивачем порушено питання щодо відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено про відсутність у позивача коштів для сплати судового збору, на доказ чого надано довідку про відсутність коштів від 05.02.2020, що складена та засвідчена самим же позивачем (головою ліквідаційної Комісії відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд») та арешт накладений на рахунки позивача.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Наведені положення процесуального закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Однак, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Разом з тим, особа, що порушує питання саме про відстрочення від сплати судового збору, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і можливість сплатити його до закінчення розгляду справи, ухвалення судового рішення по суті вимог заяви, скарги.

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 23.05.2019 справа №0440/4881/18 та ухвалі від 09.09.2019 справа №520/907/19 перебування боржника в процедурі банкрутства не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору.

Отже, виходячи із вищевказаного, довідка надана для підтвердження відсутності коштів на рахунку позивача, видана та засвідчена самим позивачем не може бути доказом відсутності коштів у позивача у цілях сплати судового збору. Щодо арешту, накладеного на рахунки позивача, суду доказів не надано.

У відповідності до вимог п.8 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У відповідності до ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивач з метою підтвердження обставин, що викладені у позові просить суд витребувати у відповідача постанову про накладення арешту на майно відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» та у Відділення «Центр обслуговування клієнтів малого і середнього бізнесу» ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» інформацію про наявність рахунків відкритих для клієнта відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд», а також наявність накладеного арешту на ці рахунки.

Натомість всупереч вимог ст. 80 позивач не навів обставин, які стали на заваді для самостійного отримання вказаних доказів.

Разом із тим, суд зазначає, що ч. 4 ст. 161 КАС України визначено обов`язок позивача надати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач звернувся до суду, оскаржуючи відмову відповідача, яка викладена у листі від 23.07.2019 б/н, натомість до позову вказаного документу не долучено, як і не зазначено обґрунтування, коли таку відмову позивач отримав, тобто дізнався про порушення свого права.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Статтею 74 Закону України «Про виконавче провадження» №1404-VIII від 02.06.2016 (надалі ЗУ №1404-VIII) встановлено порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності виконавців та посадових осіб органів державної виконавчої служби, так рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Таким чином, суд звертає увагу, що як унормуванням положень КАС України так і ЗУ №1404-VIII визначено право на оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Позовні вимоги, викладені наступним чином - визнати протиправною відмову відповідача, яка викладена у листі від 23.07.2019 б/н; зобов`язати відповідача повторно розглянути лист Відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» від 23.07.2019 б/н з урахуванням висновків суду, проте, з вказаної позовної вимоги не вбачається, чим саме та у який термін, відбулась подія, якою порушені права позивача відповідачем.

Таким чином, позовні вимоги неконкретизовані та не відповідають положенням КАС України.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з приписами частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Відкритого акціонерного товариства «Трест Красноармійськшахтобуд» до Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправними дії (бездіяльності) та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду документа про сплату судового збору у у визначеному розмірі або доказів на підтвердження не можливості сплати судового збору; позовної заяви відповідно до кількості учасників справи із визначенням у чому саме полягає порушення прав позивача відповідачем, із визначенням дати, коли позивачу стало відомо про порушення свого права; доказів, на які він посилається, або обґрунтування неможливості їх отримати та, які засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством, у т.ч. заяви на адресу відповідача від 23.04.2019 та відповідь на таку.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала прийнята в нарадчій кімнаті, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.В. Буряк