Справа № 640/1593/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1593/19 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г. В.

суддів: Парінова А. Б., Собківа Я. М.

за участю секретаря Скидан С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019року

у справі №640/1593/19 (розглянуто у відкритому судовому засіданні)

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Недержавна некомерційна професійна організація "Національна асоціація адвокатів України", ОСОБА_2

про визнання протиправним та скасування індивідуального акту від 27 грудня 2018року,-

В С Т А Н О В И Л А :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (надалі - позивач або ОСОБА_1 ) з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області (надалі - відповідач або КДКА Вінницької області), третя особа - Недержавна некомерційна професійна організація "Національна асоціація адвокатів України" (надалі - третя особа 1), ОСОБА_2 (надалі - третя особа 2) про визнання протиправним та скасування індивідуального акту - рішення дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 27.12.2018 року, відповідно до якого Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та зупинено його право на зайняття адвокатською діяльністю на строк 3 (три) місяці.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідач прийняв необґрунтоване рішення, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, чим порушив прав та законні інтереси позивача, тож таке рішення підлягає скасуванню. Також, на думку позивача, приймаючи спірне рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та визначаючи склад дисциплінарного проступку шляхом здійснення функцій члена КДКА м. Києва та секретаря КДКА м. Києва, на виконання яких він не має законних повноважень, відповідач усвідомлював, що зазначені дії не пов`язані з адвокатською діяльністю позивача у значенні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", відповідно, про відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку, проте використав свої повноваження з метою, іншою ніж визначено законом. Окрім того, на думку Позивача, звернення голови НААУ, РАУ ОСОБА_4 до КДКА м. Києві із письмовою заявою від 26.12.2017 про дисциплінарний проступок позивача розцінюється останнім як тиск на нього з боку ОСОБА_4 та зловживання нею наданими повноваженнями.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовлено повністю.

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням щодо відмови у задоволенні позовних вимог, позивачем (надалі - апелянт) подано апеляційну скаргу, в якій останній просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Апелянт обґрунтовує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Крім того, апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції не надано належно оцінки твердженням позивача щодо порушення Дисциплінарною палатою КДКА м. Києва порядку та підстави для прийняття оскаржуваного рішення вимог законодавства, а саме: не витребувала справу позивача з КДКА міста Києва; не викликано та не повідомила адвоката ОСОБА_2 та не з`ясували його думку, хоча у своєму рішенні посилалась на порушення прав вказаної особи; не провела перевірку викладених доводів у скарзі належним чином; не встановила, коли саме були опубліковані рішення РАУ НААУ, на які посилається, чи могли вони бути відомі позивачу, як адвокату; не встановила обставини скликання конференції адвокатів міста Києва на 07 жовтня 2017 року, проведення даної конференції та обрання мене на посаду члена Кваліфікаційної комісії КДКА міста Києва; проігнорувала рішення судів, що набрали чинності, відносно адвоката ОСОБА_2 , хоча такі рішення є обов`язковими для всіх фізичних та юридичних осіб, є в загальному доступі на сайті судової влади.

В судовому засіданні позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення суду першої інстанції й прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції при винесенні рішення норм процесуального та матеріального права.

На адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від відповідача. Відповідача заперечував проти задоволення апеляційної скарги з підстав того, що судом першої інстанції зроблено правильний та обґрунтований висновок про відмову в задоволенні позовних вимог.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про розгляд справи. Відзиву на апеляційну скаргу суду не надали.

Недержавною некомерційною професійною організацією "Національна асоціація адвокатів України" подано клопотання про розгляд апеляційної скарги за їй відсутності.

У відповідності до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із пункту 2 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що на підставі рішення Київської міської КДКА від 22.03.2001 року № 15, позивачу видано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 30.01.2015 серії НОМЕР_1 (стор. 19 том І).

Рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 27.12.2018 року (надала - спірне рішення), позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення пункту 1 статті 11, підпунктів 3, 6 пункту 2 статті 34, статті 57 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", частини другої статті 12, частин першої та другої статті 65 Правил адвокатської етики, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк три місяці (стор. 159 -167 том І).

Вказані відомості внесені до Єдиного реєстру адвокатів України (стор. 17 том І).

Зі змісту спірного рішення та наявної в матеріалах судової справи копії дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_1 вбачається наступне:

"До КДКА Вінницької області 18.09.2018 року надійшли скеровані Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури (далі також - ВКДКА) матеріали дисциплінарної справи, порушеної рішенням дисциплінарної палати КДКА м. Києва від 03.07.2018 № 47 відносно Позивача за заявою Голови Національної асоціації адвокатів України (далі також - НААУ), Ради адвокатів України (далі також - РАУ) ОСОБА_4 , оскільки 20.08.2018 більшість членів дисциплінарної палати КДКА м. Києва заявили самовідводи, які задоволені, у зв`язку з відсутністю кворуму розгляду скарги.

Так, голова НААУ, РАУ ОСОБА_4 звернулась до КДКА м. Києві із письмовою заявою від 26.12.2017 про дисциплінарний проступок Позивача як адвоката, в якій просила розглянути питання дисциплінарної відповідальності адвоката за порушення приписів Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", рішень органів адвокатського самоврядування, вчинення дій, що тривалий час блокують та дестабілізують роботу органів адвокатського самоврядування міста Києва, а також дезорієнтують адвокатів регіону, працівників правоохоронних органів, суддів, підривають авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатур України (том 1, а.с.51-53).

Згідно із згаданою заявою вбачається, що 15.11.2017 року Радою адвокатів України прийнято рішення № 238 "Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві", резолютивною частиною якого визначено звернутися до КДКА м. Києва із заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвокатів, зокрема ОСОБА_1 , який всупереч положень Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", прийнятих рішень Ради адвокатів України, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема, Ради адвокатів міста Києва під головуванням Рябенка П.К. та КДКА м. Києва під головуванням Орлова І.Ф. , надав свою згоду на обрання, нібито, до органів адвокатського самоврядування в місті Києві, зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків, дестабілізуючи при цьому ситуацію в місті Києві. В діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (невиконання рішень органів адвокатського самоврядування).

При цьому, кількісний та персональний склад КДКА м. Києва, обраний конференцією від 06.08.-08-10-2016 відповідно до положень Закону, не відкликався та не переобирався. Рішення конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016 року по судовому порядку не скасовані. Інформація про діючий склад розміщується на офіційному сайті КДКА міста Києва за посиланням https://kyiv.unba.org.ua/about-kdka.

На виконання рішення Ради адвокатів України № 211 від 23.09.2017 року "Питання виконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності" на офіційному веб-сайті НААУ, веб-сайті Ради адвокатів міста Києва було повідомлено, що проведені у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неуповноваженими на те особами у розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону.

Таким чином, ОСОБА_1 не виконуючи рішення Ради адвокатів України № 211 від 23.09.2017, що розміщено на офіційному веб-сайті НААУ та веб-сайті КДКА міста Києва, достеменно знаючи про функціонування в м. Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема КДКА міста Києва під головуванням Орлова І.Ф. , при розгляді питання щодо обрання членів кваліфікаційної палати КДКА міста Києва виступав як кандидат на посаду члена кваліфікаційної палати (секретаря), надав згоду на таке обрання та був в подальшому обраний на неї.

Рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2017 № 227 встановлено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул . Дорогожицька, 8 , яке поіменувало себе як "Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва" проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.

Заявник зазначала, що всупереч рішення Рали адвокатів України, Ради адвокатів м. Києва, конференції адвокатів м. Києва, у провадження явно незаконних (протиправних) дій, використовується самовільно створений "Сайт Ради адвокатів міста Києва та КМКДКА" - https://kmkdka.com/, останній приймає участь у розміщенні недостовірної інформації.

До списку осіб, які позиціонують себе членами органу адвокатського самоврядування у місті Києві входить Позивач, як член кваліфікаційної палати КДКА міста Києва.

Тож, заявник вважала, що такі дії Позивача свідчили про ігнорування рішення Ради адвокатів України щодо відновлення адвокатського самоврядування у місті Києві, введення в оману правоохоронних органів та судові інстанції, присвоєння статусу секретаря кваліфікаційної палати КДКА міста Києва, наділяючи себе непритаманними повноваженнями, які дозволяють приймати участь у проведенні кваліфікаційних іспитів та приймати рішення щодо видачі свідоцтв про складання кваліфікаційного іспиту."

Рішенням дисциплінарної палати КДКА у Вінницькій області від 27.12.2018 року позивача притягнення до дисциплінарної відповідальності (надалі - спірне рішення від 27.12.2018 року).

Вважаючи спірне рішення відповідача від 27.12.2018 року протиправними, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою про його скасування.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що всупереч рішень конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016 року, якими сформовано новий склад КДКА міста Києва, позивачем безпідставно привласнені повноваження члена КДКА міста Києва, тобто вчинялися дії, які свідчать про втручання у діяльність та блокування роботи органів адвокатського самоврядування міста Києва.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (надалі - Закон № 5076-VI) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

За приписами пункту 1 частини першої статті 1 Закону № 5076-VІ адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Пунктом 5 частини першої статті 21 Закону № 5076-VІ закріплено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 34 Закону № 5076-VІ невиконання рішень органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком адвоката та, відповідно, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Згідно частини 1, 2 статті 33 Закону № 5076-VІ адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 36 Закону № 5076-VІ, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

З аналізу норм права вбачається, що заява (скарга), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.

Колегія суддів погоджується з твердженням суду першої інстанції, що вжите у Законі № 5076-VІ значення заяви (скарги), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності адвоката, слід розуміти більш широко та не обмежувати її за формою та назвою виключно як заяви (скарги). Підставою для ініціювання дисциплінарного провадження щодо адвоката у цьому випадку можуть бути й інші документи (подання, постанови, ухвали, інші рішення, тощо) певних осіб, які за своїм змістом та суттю і є заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Аналогічні норми закріплені в пункті 10 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 (надалі - Положення), яким закріплено, що до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, ради адвокатів регіону або її членів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або її членів, заяви адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій, громадян та інших осіб на дії адвокатів.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що підставою для ініціювання дисциплінарного провадження щодо позивача стало рішення Ради адвокатів України № 238 від 15.11.2017 року "Про звернення до правоохоронних органів та судів міста Києва з питань діяльності адвокатського самоврядування у місті Києві", резолютивною частиною якого визначено звернутися до КДКА м. Києва із заявами (скаргами) щодо неналежної поведінки адвокатів, зокрема ОСОБА_1 , які всупереч положень Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", прийнятих рішень Ради адвокатів України, достеменно знаючи про функціонування у місті Києві органів адвокатського самоврядування, зокрема Ради адвокатів міста Києва під головуванням Рябенка П.К. та КДКА міста Києва під головуванням Орлова І.Ф., надали свою згоду на обрання нібито до органів адвокатського самоврядування в місті Києві зібранням, що не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків, дестабілізуючи при цьому ситуацію в місті Києві (стор. 54-57 том І).

Відповідно до частини першої статті 57 Закону рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Згідно з пунктом 8 розділу V "Положення про Раду адвокатів України", затвердженого установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012, рішення Ради адвокатів України, прийняті в межах її повноважень, обов`язкові до виконання адвокатами, адвокатськими об`єднаннями, бюро, регіональними органами адвокатського самоврядування, а також у межах реалізації публічних функцій органами державної влади та органами місцевого самоврядування, їх територіальними органами, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності і громадянами.

Оскільки Рада адвокатів України є колегіальним органом, формою роботи якого є засідання, які скликаються для прийняття відповідних рішень, що є обов`язковими, то такі рішення можуть бути підставою для ініціювання дисциплінарної відповідальності адвоката.

Дослідивши та надавши оцінку вищезгаданому рішенню Ради адвокатів України, суд встановив, що воно містить інформацію про обставини наявності ознак дисциплінарного проступку Позивача як адвоката. Тож, оскільки вказане рішення було чинним і підлягало обов`язковому виконанню, то залишити його без реагування чи повернути з мотивів невідповідності вимогам до заяви (скарги) на дій адвоката було б недопустимо.

Схожу позицію щодо визначення документів, які можуть бути підставою для ініціювання дисциплінарної відповідальності адвоката, висловив Верховний Суд у постанові від 20.06.2018 року по справі № 815/4144/15.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що звернення голови НААУ, РАУ Ізовітова Л. П. до КДКА м. Києві із письмовою заявою від 26.12.2017 року про дисциплінарний проступок позивача, як адвоката на підставі рішення Ради адвокатів України № 238 від 15.11.2017 року є законним та не може бути розцінене як зловживання повноваженнями чи тиск на позивача.

Відповідно до частини 3 статті 33 Закону № 5076-VІ дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Разом з тим, неможливість КДКА з певних причин (у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА, за відсутності кворуму тощо) здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення.

У взаємозв`язку з наведеним, згідно положень підпункту 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту, голова ВКДКА скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму.

Згідно підпункту 2.3.18. пункту 2.3. Регламенту голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VІ дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно положень частини другої статті 38, статті 39 Закону № 5076-VІ, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Судом першої інстанції встановлено та не спростовано апелянтом, що стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи відносно Позивача реалізовані КДКА м. Києва. При цьому, рішення дисциплінарної палати КДКА м. Києва від 03.07.2018 року № 47 про порушення дисциплінарної справи та призначення її розгляду на 02.08.2018 року на 12 год. 30 хв., яке направлялось позивачу супровідним листом КДКА м. Києва від 06.07.2018 № 2/423-1/188с-17, ним не оскаржувалось. Також, що підтверджується матеріалами справи, КДКА м. Києва належним чином виконані, як наведені вимоги статей 38, 39 Закону № 5076-VІ, так і вимоги пунктів 24-26 Положення ( стор. 79-85, 90-91 том І).

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується апелянтом, що засідання дисциплінарної палати КДКА м. Києва 02.08.2018 року, яке оформлено протоколом № 15, відкладено на 20.08.2018 року, про що позивача було повідомлено листом від 06.08.2018 року № 2/453-1/188с-17 (стор. 94-96 том І).

На засіданні дисциплінарної палати КДКА м. Києва 20.08.2018 року, яке оформлене протокол № 16, вирішено зупинити розгляд дисциплінарної справи відносно позивача, у зв`язку з відсутністю кворуму після задоволення самовідводу членів дисциплінарної палати КДКА м. Києва та передати до ВКДКА для її подальшого скерування до КДКА іншого регіону (стор. 97, 98, 101 том І).

При цьому, Законом № 5076-VІ, Положенням чи іншим нормативно-правовим актом, не закріплено обов`язку КДКА, якій передано дисциплінарну справу у порядку підпункту 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту, на стадії розгляду, розпочинати дисциплінарне провадження спочатку з першої стадії.

Враховуючи, що на стадії розгляду КДКА м. Києва дисциплінарної справи відносно Позивача виникли передбачені підпунктом 2.3.17. пункту 2.3. Регламенту обставини (20.08.2018 більшість членів ДП КДКА м. Києва заявили самовідводи, які задоволені, у зв`язку з відсутністю кворуму розгляду скарги), матеріали дисциплінарної справи були передані ВКДКА до КДКА Вінницької області, тож суд першої інстанції правомірно не ставив під сумнів законність процедури розгляду та вирішення відповідачем дисциплінарного провадження відносно позивача.

Даний висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 12.07.2018 року по справі № 826/13442/15 щодо можливості здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвоката КДКА не за адресою його робочого місця підтримав.

Відповідно до частини другої статті 40 Закону № 5076-VІ розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

За приписами пункту 44 Положення, адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно зі статтею 41 Закону № 5076-VІ за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Судом першої інстанції встановлено та не спростовано апелянтом, що на адресу позивача, яка зазначена в ЄРАУ, направлялися повідомлення про дату, час та місце розгляду дисциплінарною палатою КДКА у Вінницькій області дисциплінарної справи відносно нього, призначеної на 16.10.2018 року, 05.11.2018 року 23.11.2018 року, 27.12.2018 року про що позивачу направлені відповідні повідомлення (стор. 140, 142 - 149, 152 - 154 том І).

Колегія суддів звертає увагу, що позивач на вищезазначені засідання не з`являвся та суду апеляційної інстанції не надав доказів та спростувань відносно ігнорування вищезазначених засідань дисциплінарної палати КДКА у Вінницькій обл.

Враховуючи чергову неявкою позивача на засідання дисциплінарної палати КДКА у Вінницькій області, яке призначене на 27.12.2018 року, без повідомлення причин такої неявки, дисциплінарною палатою прийнято рішення (одноголосно) про розгляд дисциплінарної справи за відсутності позивача (стор.155-158 том І).

Згідно з протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА у Вінницькій області від 27.12.2018 року, члени палати прийшли до одноголосного рішення про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення пункту 1 статті 11, підпунктів 3, 6 пункту 2 статті 34, статті 57 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", частини другої статті 12, частин першої, другої статті 65 Правил адвокатської етики та застосування до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк три місяці.

Рішення дисциплінарної палати КДКА у Вінницькій області від 27.12.2018 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності направлялось, зокрема, позивачу супровідним листом від 29.12.2018 року вих. № 285 на адресу, зазначену в ЄРАУ (стор. 168-170 том І).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в діях відповідача не встановлено процедурних порушень щодо повідомлення позивача про проведення засідань та розгляд скарги по суті.

Щодо суті обставин, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності спірним рішення, колегія суддів встановлено наступне.

Відповідно до частини третьої статті 2 Закону № 5076-VІ, з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно частини першої статті 4 Закону № 5076-VІ, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

За приписами частини першої статті 11 Закону № 5076-VІ особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту: "Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, окрім іншого, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати рішення органів адвокатського самоврядування (пункти 1, 5 частини першої статті 21 Закону № 5076-VІ).

Відповідно до частини першої статті 57 Закону № 5076-VІ рішення Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Згідно положень преамбули ПАЕ, адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури.

Надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов`язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права. Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачає дотримання Правил адвокатської етики як одного з основних професійних обов`язків адвоката.

Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

За приписами статті 2 ПАЕ, дія Правил поширюється на, зокрема: всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії; всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку.

Відповідно до статті 12 ПАЕ, всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Згідно зі статтею 65 ПАЕ, адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, зобов`язані неухильно виконувати свої повноваження згідно законодавства, приймати участь в роботі органів адвокатського самоврядування, до яких їх обрано, дотримуватись вимог закону та рішень З`їзду, актів РАУ, НААУ, не допускати дій чи бездіяльності, що завдають шкоди адвокатурі в цілому, або блокують роботу окремих органів адвокатського самоврядування.

При цьому, за статтею 66 ПАЕ, за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України

Пунктом 5 частини першої статті 21 Закону № 5076-VІ закріплено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

Невиконання рішень органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком адвоката та, відповідно, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності (частина перша, пункт 6 частини другої статті 34 Закону № 5076-VІ).

Відповідно до статті 35 Закону № 5076-VІ за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю (пункт 3 частини першої статті 31 Закону № 5076-VІ).

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики (пункт 3 частини другої статті 31 Закону № 5076-VІ).

Зі системного аналізу наведених норм Закону № 5076-VІ та ПАЕ суд першої інстанції правомірно прийшов до висновку, що адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування (зокрема РАУ), у всіх сферах своєї діяльності, а не виключно у професійній (адвокатській діяльності), що спростовує доводи позивача про зворотне.

При цьому, адвокатська діяльність та адвокатське самоврядування безумовно не є тотожними видами діяльності. Водночас здійснювати їх можуть виключно особи, які мають статус адвокатів. Тобто, позивач як адвокат несе відповідальність не лише за свою професійну діяльність з надання правової допомоги, а й за свою діяльність у адвокатському самоврядуванні, у тому числі за невиконання ним рішень відповідних органів з питань адвокатського самоврядування. Мірою такої відповідальності адвоката є дисциплінарні стягнення, які чітко визначені Законом № 5076-VІ та одним із яких є зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Норми чинного законодавства не виокремлюють окремий вид та санкцію відповідальності за порушення, вчинені у сфері адвокатського самоврядування. Суб`єктом відповідальності як за порушення, вчинені під час здійснення адвокатської діяльності так і при участі у адвокатському самоврядування є адвокат. Тому, порушення адвокатом рішень відповідних органів у сфері адвокатського самоврядування, не може звільняти його від встановленої Законом дисциплінарної відповідальності.

Також, аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що невиконання адвокатом рішень органів адвокатського самоврядування (зокрема РАУ), блокування роботи окремих органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком та свідчить про порушення правил адвокатської етики. У разі якщо таке порушення є систематичним, повторним (протягом року) або грубим, то до такого адвоката може бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року. При цьому, дисциплінарна відповідальність за невиконання рішень органів адвокатського самоврядування не обмежується невиконанням лише тих рішень, якими на адвоката покладено певні обов`язки, а стосується всіх рішень відповідних органів.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням від 11.06.2016 року № 153 "Про затвердження Висновку спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва", РАУ зокрема встановлено, що Київська міська Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (КМ КДКА) з 2008 року діє як створена фізичними особами громадська організація (Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), і вказана обставина викликає обґрунтовані сумніви правомірної діяльності такої комісії також і відповідно до Закону України "Про адвокатуру", яким не було передбачено створення КДКА у такий спосіб (відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України) (пункт 5). Також, таким рішенням РАУ визнано відсутність у місті Києві кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, створеної відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також те, що її функції в незаконний спосіб перебрала на себе і наразі здійснює організація, створена на підставі іншого законодавства, яка неправомірно організовувала та проводила кваліфікаційні іспити, приймала рішення щодо видачі свідоцтв про складення кваліфікаційних іспитів, приймала рішення про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, здійснювала дисциплінарні провадження стосовно адвокатів, притягаючи їх до дисциплінарної відповідальності, приймала і зараховувала плату за складення кваліфікаційних іспитів, вирішувала інші питання, віднесені до виключних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України (пункт 6). Окрім того, вирішено вирішити питання щодо організації утворення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва шляхом прийняття Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва, призначення позачергової виборчої Конференції адвокатів міста Києва для формування складу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, проведення необхідних реєстраційних дій (пункт 7) (стор. 108-113 том 1).

Рішенням від 17.11.2016 року № 267 "Про розгляд інформації і звернень щодо відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві і набуття статусу адвоката окремим особами" РАУ визнала факт відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві, про що свідчить формування Конференцією адвокатів міста Києва 10 вересня-08 жовтня 2016 року КДКА міста Києва (Голова - Орлов Ігор Федорович), оновлення складу Ради адвокатів міста Києва (Голова - Рябенко Петро Константинович) і ревізійної комісії адвокатури міста Києва (Голова - Вилков Сергій Валентинович), обрання нових представників адвокатів міста Києва до складу Ради адвокатів України (Черезов Ігор Юрійович) та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (Кострюков Валерій Іванович). П`ятирічна каденція вищезгаданих членів органів адвокатського самоврядування міста Києва розпочалась лише 08.10.2016 та закінчиться 08.10.2021 року (стор. 118-119 том І)

При цьому, законність рішень РАУ щодо скликання конференції адвокатів м. Києва у 2016 році підтвердив Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду своїм рішенням від 28.11.2018 року, залишивши без змін постанову Апеляційного суду м. Києва від 22.03.2018 року №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц), якою підтверджено, що РАУ при прийнятті рішень №152 від 13.11.2015 року та № 155 від 11.06.2016 року ("Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва") діяла у межах повноважень, визначених законом та мала правові підстави для скликання за своєю ініціативою конференції адвокатів м. Києва. Верховний суд також встановив, що законними є цілий перелік нормативно-правових актів, які є похідними від рішення РАУ №155 від 11.06.2016 щодо скликання конференції адвокатів м. Києва.

Рішенням РАУ від 23.09.2017 року № 211 "Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності" вирішено, зокрема, повідомити на офіційному веб-сайті НААУ та веб-сайті Ради адвокатів міста Києва, що проведені 20.09.2017 у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неуповноваженими на те особами у розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону (стор. 58-59 том І).

Рішенням РАУ від 15.11.2017 року № 227 "Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07.10.2017 року зібрання під назвою "Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва" вирішено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 року в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8 , яке поіменувало себе як "Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва" (далі також - зібрання), зокрема на якому Позивача обрано до складу КДКА міста Києва з 07.10.2017 року до 07.10.2022 року (протокол зібрання), проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків (стор. 60 - 76 том І).

Натомість, всупереч законних рішень РАУ від 11.06.2016 року № 153, від 17.11.2016 року № 267 та від 23.09.2017 року № 211, Позивач на зібранні 07.10.2017 року подав свою кандидатуру та був обраний до складу нелегітимної КДКА міста Києва. Також, всупереч законного рішення РАУ від 15.11.2017 року № 227, позивач як секретар кваліфікаційної палати КДКА міста Києва на засіданні 22.08.2018 року приймав участь у прийнятті рішення № 1-РЗ щодо виправлення описок у свідоцтві про складання кваліфікаційного іспиту (стор. 123 том І).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність у відповідача підстав для прийняття спірного рішення, що всупереч рішень конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016 року, якими сформовано новий склад КДКА міста Києва, позивачем безпідставно привласнені повноваження члена КДКА міста Києва, тобто вчинялися дії, які свідчать про втручання у діяльність та блокування роботи органів адвокатського самоврядування міста Києва. Відповідно, суд підтримує висновок Відповідача про наявність у діях Позивача складу дисциплінарного проступку внаслідок грубого невиконання рішень органів місцевого самоврядування, блокування роботи окремих органів адвокатського самоврядування, тож спірне рішення Відповідача є правомірним та скасуванню не підлягає.

Щодо твердження апелянта, що судом першої інстанції не надано належно оцінки твердженням позивача щодо порушення відповідачем порядку та підстави для прийняття оскаржуваного рішення вимог законодавства, а саме: не витребувала справу позивача з КДКА міста Києва та не викликано та не повідомила адвоката ОСОБА_2 та не з`ясували його думку, хоча спірному рішенні посилалась на порушення прав вказаної особи, колегія суддів звертає увагу, як вже встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що позивач ігнорував повідомлення відповідача про проведення засідання, а отже у відповідності до вимог пункту 44 Положення не скористався своїм правом на заявлення клопотань про витребування доказів та надання своїх пояснень.

В частині щодо не викликання та не повідомила адвоката ОСОБА_2 та не з`ясували його думку під час розгляду питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності колегія суддів зазначає наступне, що в оскаржуваному рішенні відсутнє посилання на адвоката ОСОБА_2.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що адвоката ОСОБА_2 судом першої інстанції залучено до участі у справі, в якості третьої особи та останній надавав пояснення щодо розгляду даної справи.

Щодо посилання апелянта на те, що судом першої інстанції не встановив, коли саме були опубліковані рішення РАУ НААУ , на які посилається відповідач, чи могли вони бути відомі позивачу, як адвокату, колегія суддів звертає увагу апелянта, що в протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області зазначено, що рішення про нелегитивність зборів містяться на офіційному сайті Національної асоціації адвокатів України та підтверджено рішеннями суду по справі №22-ц/796/1372/18.

Крім того, Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року по справі №758/733/18 року встановлено, що рішенням №277 від 15.11.17 року «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07 жовтня 2017 року зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» було зроблено висновок, що зібрання адвокатів, що відбулось 07 жовтня 2017 року в «UBI Fashion Center» за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції і регламенту, також без встановлення квоти представництва, а тому не має статуту конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичної сили.

Колегія суддів відхиляє твердження апелянта, що зібрання адвокатів, що відбулось 07 жовтня 2017 року в «UBI Fashion Center» за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» не визнані в судовому порядку не правомірним та не скасованими, оскільки Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року по справі №758/733/18 року підтверджено, що рішенням Недержаної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України №277 від 15.11.2017 року правомірно визнано неправомірно проведення зборів адвокатів 07 жовтня 2017 року на яких позивача було обрано секретарем.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в судовому засіданні позивачем повідомлялося, що ним особисто подано пакет документів на конкурс для обрання секретарем зібрання адвокатів, що відбулось 07 жовтня 2017 року в «UBI Fashion Center» за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», а отже, твердження позивача проте, що його помилково обрано без його згоди є безпідставними.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст. ст. 329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови буде складено протягом п`яти днів з моменту його проголошення.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: А.Б. Парінов

Я.М. Собків

Повний текст постанови складено 17 лютого 2020 року.