Справа № 520/2931/19
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"13" лютого 2020 р. № 520/2931/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника позивача по справі - Шевченка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2019 року шляхом відстрочення та розстрочення його виконання по справі №520/2931/19 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В :

Від представника Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18)» до Харківського окружного адміністративного суду надійшла заява про встановлення способу виконання судового рішення, в якій заявник просить суд:

- відстрочити виконання судового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2019 року по справі № 520/2931/19 строком до 01 вересня 2020 року;

- розстрочити виконання постанови Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2019 року по справі № 520/2931/19, починаючи з вересня 2020 року на 12 місяців, шляхом здійснення щомісячних платежів за наступним графіком: вересень 2020 р. - 150000,00 грн, жовтень 2020 р. - 150000,00 грн., листопад 2020 р., - 300000,00 грн., грудень 2020 р. 300000,00 грн, січень 2021 р. - 150000,00 грн., лютий 2021 р. - 150000,00 грн., березень 2021 р. - 150000,00 грн., квітень 2021 р. 200000,00 грн., травень 2021 р. 300000,00 грн., червень 2021 р. 700000,00 грн., липень 2021 р. 700000,00 грн., серпень 2021 р. 966437,49 грн.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що відповідачем було частково сплачено суму податкового боргу, яка була стягнута судовим рішенням по справі №520/2931/19, з огляду на що сума залишку податкового боргу, що підлягає до стягнення на теперішній час зменшилась на 871289,93 грн. Однак, відповідачем окрім суми податкового боргу також здійснюється сплата щомісячних поточних податків. Так, представником заявника вказано, що відповідно до довідки ДП «Підприємство ДКВС України (№18)» № 3/14П-55 від 29.01.2020 р. протягом 12-м місяців 2019 року заявником перераховано до бюджету податків на загальну суму 10222096,28 грн. При цьому, представником заявника наголошено, що підприємство засноване на державній власності та належить до сфери управління Міністерства юстиції України і утворено з метою залучення засуджених, які відбувають покарання в установах виконання покарань Державної кримінально - виконавчої служб України, до суспільно - корисної праці, забезпечення їх професійно-технічного навчання. Отже, як вказано представником заявника, виробнича діяльність підприємства спрямована на забезпечення засуджених суспільно корисного працею, яка є основним засобом виправлення та ресоціалізації засуджених, а не на отримання прибутку. Вказані обставини слугували підставою для звернення до суду із даною заявою.

Представником відповідача через канцелярію суду подано заперечення на заяву позивача про встановлення способу виконання судового рішення, в якому проти поданої заяви останній заперечував та зазначив, що подана до суду заява не відповідає положенням вимогам, визначеним ч.2 ст. 167 КАС України, а отже підлягає поверненню заявнику без розгляду. Також вказано, що звертаючись до суду із останньою заявник упросить суд відстрочити виконання судового рішення до вересня 2020 року, що є більшим строком, ніж визначений положеннями ст. 378 КАС України. Також платник податків просить розстрочити виконання судового рішення ще на 1 рік, що вже перевищує максимально можливий строк для розстрочення чи відстрочення виконання судового рішення вдвічі, що є порушенням положень КАСУ і підставою для залишення заяви без задоволення. Водночас, як вказано представником позивача вказано, що заявником не надано допустимих доказів звернення до контролюючих органів та розпорядників бюджетних коштів стосовно надання доказів, які підтверджують обставини, котрі надають право на відстрочення сплати податкового боргу і відповідач не звертався до контролюючого органу із заявою про надання розстрочення зазначеного податкового боргу відповідно до положень ст. 100 Податкового кодексу України.

Представник заявника в судове засідання, призначене на 13.02.2020 року, не прибув, про дату, час та місце слухання заяви повідомлявся належним чином.

Представник позивача по справі в судове засідання прибув, проти поданої до суду заяви заперечував та вказав на її необґрунтованість.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, виходить з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2019 р. адміністративний позов Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057) до Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) (вул. Рубанівська, буд. 4, м. Харків, 61052) про стягнення податкового боргу задоволено, стягнуто до бюджету України кошти у розмірі 4937886 (чотири мільйона дев`ятсот тридцять сім тисяч вісімсот вісімдесят шість) грн. 19 коп. в рахунок погашення податкового боргу з Державного підприємства Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) (код ЄДРПОУ - 08680862, податкова адреса: вул. Рубанівська, буд. 4, м. Харків, 61052) з усіх відкритих розрахункових рахунків.

За даними програми "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)" судом встановлено, що зазначене рішення суду в апеляційному порядку оскаржено не було та набрало законної сили 01.07.2019 року.

Стосовно доводів представника позивача про наявність підстав для повернення заяви без розгляду суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ст.167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З урахуванням вимог вищенаведеної статті та враховуючи зміст поданої до суду заяви суд зазначає, що остання хоча і подана до суду із зазначенням назви про встановлення способу виконання судового рішення, проте в мотивувальній та прохальній частинах містить в собі конкретизацію поданої до суду заяви із зазначенням про наявність підстав, на думку заявника, для відстрочення та розстрочення виконання судового рішення.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку про відсутність підстав для повернення заяви заявнику без розгляду.

Отже, розглядаючи заяву відповідача Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18)», суд бере до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч.3 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим адміністративним судом способом. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

Під встановленням або зміною способу чи порядку виконання судового рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і спосіб, раніше встановленим судом.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність виключних обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

Також суд зазначає, що приписами ч.5 ст. 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Як встановлено судом зі змісту клопотання, підставою для звернення з останнім до суду є скрутне матеріальне становище заявника.

Однак, суд зазначає, що питання розстрочення або відстрочення виконання рішення суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин.

Положеннями ст. 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, визначено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування.

Отже, норми статті 100 Податкового кодексу України, якими врегульовано правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 Податкового кодексу України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 Податкового кодексу України).

При цьому, відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 статті 100 Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що в даному випадку положеннями Кодексу адміністративного судочинства України передбачено підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, однак вказані підстави не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права, оскільки положеннями Податкового кодексу України, а саме ст. 100, врегульовано загальні підстави відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01.02.2018 року у справі №805/1779/15-а.

Водночас, суд зазначає, що зі змісту матеріалів клопотання вбачається, що останнє містить у собі лише копії виписок на підтвердження здійснення часткової сплати суми податкового боргу станом на день звернення до суду із даною заявою.

У судовому засіданні представником заявника було надано пояснення та вказано, що наявність податкового боргу унеможливлює здійснення підприємством господарської діяльності та перешкоджає останньому в укладенні договорів для реалізації власної діяльності.

Суд, дослідивши надані заявником докази, зазначає, що заявником не надано до суду доказів неможливості сплати податкового боргу, який стягнуто судом в рамках даної справи, а надані до суду докази не можуть вважатися судом належними доказами наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення суду.

Отже, з огляду на вказане та враховуючи обставини справи, суд приходить до висновку про те, що заява представника Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18)» про встановлення способу виконання рішення по справі №520/2931/19 шляхом відстрочення та розстрочення його виконання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 241, 243, 254, 255, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2019 року шляхом відстрочення та розстрочення його виконання по справі №520/2931/19 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№18) про стягнення податкового боргу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 17 лютого 2020 року.

Суддя Мельников Р.В.