Справа № 522/6082/19
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 р.м.ОдесаСправа № 522/6082/19
Головуючий в 1 інстанції: Кічмаренко С.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

доповідача, судді - Димерлія О.О.

суддів - Єщенка О.В., Танасогло Т.М.,

за участю секретаря - Пономарьової Н.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 5 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління ДАБК ОМР) в якому просила, з урахуванням збільшення позовних вимог, визнати протиправними та скасувати постанови № 887/18 від 06.12.2018 року та № 925/18 від 22.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначалось, що постановою відповідача № 887/18 від 06.12.2018 року ОСОБА_1 визнано винною у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАп та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. Крім того, постановою Управління ДАБК ОМР № 925/18 від 22.12.2018 року позивача також визнано винною у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАп та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. На думку позивача, названі вище постанови про накладення штрафів підлягають скасуванню, оскільки Управлінням ДАБК ОМР порушено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 щодо процедури проведення перевірки, зокрема те, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 5 серпня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом про скасування постанови про адміністративне правопорушення № 887/18 від 06.12.2018 року та постанови про адміністративне правопорушення № 925/18 від 22.12.2018 року.

Визнано протиправною та скасовано постанову відповідача № 887/18 від 06.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП і накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Визнано протиправною та скасовано постанову Управління ДАБК ОМР № 925/18 від 22.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення про визнання позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП і накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що Управлінням ДАБК ОМР порушено приписи Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, а тому оскаржені постанови по справі про адміністративне правопорушення винесено відповідачем протиправно.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, Управлінням ДАБК ОМР подано апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому останній просить оскаржуване рішення скасувати та залишити позов ОСОБА_1 без розгляду.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги відповідач посилається на те, що відповідачем було вжито усіх заходів щодо належного повідомлення позивача про розгляд справ про адміністративне правопорушення у відповідності до приписів діючого законодавства України. Крім того, на думку Управління ДАБК ОМР, позивачем пропущено встановлений 10-денний строк оскаржених постанов у справі про адміністративне правопорушення № 887/18 від 06.12.2018 року та № 925/18 від 22.12.2018 року.

Суд апеляційної інстанції заслухав суддю-доповідача, розглянув та обговорив доводи апеляційної скарги, перевірив матеріали справи та вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Управління ДАБК ОМР на адресу позивача направлено лист від 12.11.2018 р. за № 01-8/652вх про забезпечення доступу посадової особи відповідача до об`єкту будівництва за адресою АДРЕСА_5 , 22.11.2018 р. о 10-00 год. Крім того, в листі заявлено вимогу про надання ОСОБА_1 документів на вказаний об`єкт згідно переліку, а також бути присутньою на перевірці 22.11.2018 р. та надати безперешкодний доступ до приміщення.

Названий лист-вимога направлено позивачу за фактичним місцем проживанням: АДРЕСА_4 .

В подальшому, на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 001642 від 21.11.2018 року здійснена позапланова перевірка на дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_5 , протягом 21.11.2018 р. по 22.11.2018 р.

22.11.2018 р. відповідачем складено акт, за участі майстра дільниці № 7 КП ЖКС «Порто-Франківський» про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_5.

22.11.2018 р. відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

06.12.2018 р. Управлінням ДАБК ОМР винесено оскаржену постанову за № 887/18, якою встановлено порушення ОСОБА_1 вимог положень п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 та визнано останню винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, з накладенням штрафу у розмірі 6800 грн..

10.12.2018 р. Управлінням ДАБК ОМР проведено комісійний виїзд з метою перевірки виконання припису від 22.11.2018 р. на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_5 .

Під час комісійного виїзду позивачем не було забезпечено безперешкодний доступ посадової особи відповідача до вказаного об`єкту.

За результатами комісійного виїзду, 10.12.2018 р. відповідачем складено акт № 001721 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

12.12.2018 р. Управлінням ДАБК ОМР винесено оскаржену постанову за № 925/18, якою встановлено порушення ОСОБА_1 вимог положень «а», «б» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 та визнано позивача винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, з накладенням штрафу у розмірі 6800 грн..

Так, згідно із ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч. ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Приписами п. 3 ч. 288 КУпАП передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 319 КАС України встановлено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

При цьому, згідно ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В даному випадку, апеляційний суд вважає, що право особи на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

В свою чергу, таким легітимним обмеженням є строк звернення до адміністративного суду за захистом своїх порушених прав, що установлений чинним процесуальним законодавством.

Однак, з системного аналізу вищевикладених норм вбачається, що законодавцем встановлено 10-денний строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, який обчислюється з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

В межах спірних правовідносин, з матеріалів справи убачається, що оскаржувані постанови у справі про адміністративне правопорушення, зокрема постанову № 887/18 від 06.12.2018 року позивачем отримано шляхом поштового зв`язку особисто 14.01.19 р. (а. с. 99), а постанову № 925/18 від 22.12.2018 року, на виконання приписів містобудівного законодавства, Управлінням ДАБК ОМР надіслано на адресу позивача рекомендованим повідомленням за № 059.

Таким чином, постанови № 887/18 від 06.12.2018 року та № 925/18 від 22.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення отримано ОСОБА_1 на початку 2019 року, проте оскаржено позивачем до суду 10 квітня 2019 року, тобто із суттєвим пропуском встановленого 10-денного строку.

В свою чергу, поновлюючи відповідний строк оскарження спірних постанов у справі про адміністративне правопорушення, судом першої інстанції вказав, що ОСОБА_1 дізналася про наявність прийнятих Управлінням ДАБК ОМР постанов 05.04.2019 р. від державного виконавця Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, а тому позивачем з поважних причин пропущено встановлений 10-денний строк звернення до суду.

Проте, колегія суддів не погоджується з вказаним висновком, з огляду на наступне.

Апеляційний суд вважає за необхідне наголосити, що категорія адміністративних справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності відноситься до особливої (термінової) категорії адміністративних справ, у якій законодавцем встановлено скорочені строки звернення до адміністративного суду за захистом своїх порушених прав.

Разом з цим, позивачем не зазначено об`єктивно непереборних обставин, які б не залежали від його волевиявлення або пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами, що позбавили його можливості звернутися до адміністративного суду з даним позовом, у встановлений процесуальним законодавством строк.

При цьому, позивачем не надано доказів, які підтверджують факт отримання оскаржених постанов ОСОБА_1 саме 05.04.2019 р..

В матеріалах справи міститься лише звернення позивача до Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси щодо ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження щодо постанови № 887/18 від 06.12.2018 р., яке датоване 05.04.2019 р.

Однак, у названій вище заяві не вказано навіть номер вхідної кореспонденції Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеси, що виключає можливість вважати даний лист як належний доказ у розумінні КАС України.

Стосовно постанови № 925/18 від 22.12.2018 року то апеляційний суд зазначає, що позивачем взагалі не надано будь-яких обґрунтованих причин пропуску звернення до суду та підстав для поновлення строку на оскарження вказаної постанови.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції зроблено помилковий висновок про необхідність поновлення пропущеного строку оскарження постанов у справі про адміністративне правопорушення № 887/18 від 06.12.2018 року та 925/18 від 22.12.2018 року, так як позивачем належним чином не підтверджено поважності пропуску останніх.

Окрім цього, оцінюючи оскаржені постанови відповідача про накладення штрафу на позивача, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Підпунктом 1 п. 11 Порядку 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Разом з цим, згідно п.п. 12, 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивача повідомлено, що перевірка на об`єкті будівництва розпочнеться 22.11.2018 року о 10-00 год.

Зазначений лист ОСОБА_1 отримано 12.11.2018 року, що підтверджено списком відправлення рекомендованих повідомлень за номером поштового відстеження (а. с. 82).

Як вірно зазначено відповідачем, повідомлення суб`єктів містобудування про проведення позапланової перевірки не передбачено Порядком № 553 та є виключно ініціативою відповідача.

Після виходу відповідача на перевірку та недопущення останнього до її проведення, Управлінням ДАБК ОМР у останній день перевірки 22.11.2018 року складено акт про недопущення, припис та протокол, в якому зокрема зазначено, що розгляд справи про притягнення позивача до відповідальності за недопущення посадових осіб до проведення перевірки призначений на 16.12.2018 р. о 16:00 год.

Матеріали перевірки направлені на адресу позивача та отримані нею 26.11.2018 року (а. с. 95).

У відповідності до ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З наведеного вбачається, що позивача належним чином та завчасно повідомлено про розгляд справи про притягнення її до адміністративної відповідальності, однак до встановленого часу розгляду позивач не надала до відповідача будь - яких пояснень, документів та не з`явилась на розгляд справи.

Надалі, Управлінням ДАБК ОМР 10.12.2018 проведено комісійний виїзд з метою перевірки виконання припису від 22.11.2018 р. на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_5 .

Під час комісійного виїзду позивачем не було забезпечено безперешкодний доступ посадової особи відповідача до вказаного об`єкту.

За результатами комісійного виїзду, 10.12.2018 р. відповідачем складено акт № 001721 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Вищевказані матеріали перевірки направлено позивачу поштою, про що свідчить список згрупованих відправлень № 2403 за номером поштового відстеження № 491.

Отже, Управлінням ДАБК ОМР дотримано вимоги положень щодо процедури проведення позапланової перевірки відповідно до вимог положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення Управлінням ДАБК ОМР винесено оскаржену постанову за № 925/18 від 22.12.2018 р., якою визнано позивача винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, з накладенням штрафу у розмірі 6800 грн..

Названо постанова буда надіслана позивачу поштою за рекомендованим повідомленням № 059.

Відповідно до ст.188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Абзацом 3 пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), у визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування (абз. 6 п.3 Порядку № 244).

Отже, неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не може бути перешкодою у розгляді справи (абз. 3 п.17 Порядку № 244).

Таким чином, Управлінням ДАБК ОМР правомірно притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, а відтак постанови № 887/18 від 06.12.2018 року та № 925/18 від 22.12.2018 року винесені відповідачем правомірно.

Зважаючи на викладенні обставини у сукупності, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовано обставини справи, не правильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до п.1, п.4 ч.1 ст.317 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а адміністративний позов ОСОБА_1 залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 5 серпня 2019 року скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Димерлій О.О.
Судді Єщенко О.В. Танасогло Т.М.