Справа № 344/9282/19
Суддя: Бородовський С. О.
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 344/9282/19
Провадження № 2-а/344/130/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Бородовського С.О.,

секретаря Єрмак М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно- будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

в позові вказано, що позивач є директором ТзОВ «Будівельна компанія «Галицька», 02/03/2018 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано Дозвіл на виконання будівельних робіт №ІУ03, який в подальшому рішенням головного інспектора будівельного нагляду №72 07/08/2019 було анульовано, згідно з яким ТзОВ «Будівельна компанія «Галицька» є замовником об`єкту будівництва «Реставрація та пристосування солодового цеху пивзаводу під заклад виготовлення та споживання пива «Станіславська броварня». 20/02/2019 посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, за наслідками якої було складено протокол про адміністративне правопорушення, оскільки перевіркою встановлено, що проводяться будівельні роботи без дозвільних документів. Факт виконання будівельних робіт після анулювання дозволу про початок виконання будівельних робіт підтверджується фото фіксацією, порушення виявлено шляхом порівняння фотофіксацій позапланових перевірок від 26/12/2018 та 11/02/2019, відповідачем встановлено «збільшення висоти цегляної кладки стін по всьому параметру об`єкта». За результатами розгляду справи відповідачем складено постанову від 01/03/2019 №17/1009/m.6/2019 про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 96 КУпАП, якою на позивача накладено стягнення в розмірі 6800 гривень. Позивач з винесеною постановою не погоджується, з тих мотивів, що площа об`єкта будівництва складає 800 кв.м., об`єм запланованих робіт дозволив провести роботи до IV кварталу 2018 року, тобто до моменту анулювання дозволу на виконання будівельних робіт №ІУ03, зазначає, що з IV кварталу 2018 року роботи на об`єкті не проводились. Роботи, що здійснювались жодним чином не пов`язані з процесом будівництва, були спрямовані на збереження пам`ятки та запобіганню її руйнуванню; позивач зазначає, що відповідачем неодноразово в період 2018-2019 років проводились позапланові перевірки об`єкта. Зазначає, що викладені в акті перевірки та протоколі про адміністративне правопорушення відомості про те, що фото фіксація від 26/12/2018 не є належним та допустимим доказом проведення будівельних робіт на об`єкті, оскільки заходи перевірки здійснено в період з 07 по 20 лютого 2020 року, тому просив суд визнати протиправною та скасувати постанову від 01/03/2019 №17/1009/m.6/2019.

Позивачем також подано суду заяву про поновлення строку оскарження постанови, за змістом якої позивач просить визнати поважними причини пропуску строку на звернення до суду, оскільки постанову від 01/03/2019 він не отримував, при проведенні перевірки присутнім не був, про те, що його притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф, дізнався після отримання виклику державного виконавця та постанови про відкриття виконавчого провадження від 26/04/2019, які вручено 02/05/2019.

Відповідач подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, зазначає, що посадовими особами відповідача було складено: акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 20/02/2019, протокол про адміністративне правопорушення від 20/02/2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20/02/2019, зазначені документи направлялись поштовою кореспонденцією з повідомлення про вручення, також позивачу було надіслано оскаржувану постанову.

Згідно зі ст.289 КпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 285 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Так, відповідачем додано до матеріалів клопотання про залишення позовної заяви без розгляду докази відправлення постанови позивачу, з доданого конверту та рекомендованого поштового відправлення вбачається, що відправлення не вручено та повернуто адресату за закінченням терміну зберігання, що підтверджує факт неотримання позивачем постанови, таким чином клопотання відповідача позбавлено правових підстав.

Суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з підстав зазначених в клопотанні, та вважає за необхідне відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, поновити позивачу пропущений з поважних причин процесуальний строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ст. 19, 257 КАС України справа за адміністративним позовом про скасування постанови розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що між сторонами виник публічно-правовий спір щодо правомірності накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 96 КУпАП.

02/03/2018 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України ТОВ "Будівельна компанія "Галицька" як замовнику, та ПП "Західконтинент" як генеральному підряднику, видано дозвіл № ІУ 03 на виконання будівельних робіт «Реставрація та пристосування солодового цеху пивзаводу під заклад виготовлення та споживання пива «Станіславська броварня», м.Івано-Франківськ, вул.Новгородська 28».

21/11/2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

20/02/2019 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції складено акт №84/1009/m.6/2019 за результатами проведення позапланового контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким виявлено порушення, що полягає в проведенні будівельних робіт без дозвільних документів, встановлено збільшення висоти цегляної кладки стін, внаслідок чого відбулось руйнування пам`ятки архітектури національного значення.

20/02/2019 складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно з яким виявлено, що проводяться будівельні роботи без дозвільних документів. Факт виконання будівельних робіт після анулювання дозволу про початок виконання будівельних робіт свідчить фото фіксація, здійснена під час позапланових перевірок від 26/12/2018 та від 11/02/2019, встановлено збільшення висоти цегляної кладки стін по всьому периметру об`єкта, чим порушено п.3 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

14/08/2019 рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду у справі № 300/454/19 позов ТзОВ «Будівельна компанія «Галицька» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними, скасування рішення №72 від 07.08.2018, наказу №72-Д від 07.08.2018, зобов`язання до вчинення дій задоволено, визнано протиправним та скасовано рішення Державної архітектурно-будівельної інспекції України про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт №72 від 07.08.2018; визнано протиправним та скасовано наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт №72-Д від 07.08.2018; зобов`язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію України поновити реєстрацію Дозволу на виконання будівельних робіт №ІV 03 від 02.03.2018 шляхом відновлення відповідного запису в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 7-9 Порядку №553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Аналіз вказує на те, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримання акт перевірки, припис, надання письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У пункті 12 Порядку №553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

У відповідності до вимог статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема: час вчинення і суть адміністративного правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Частиною 2 статті 254 КУпАП, передбачено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вказаними нормами предбачено, що при складанні протоколу, особа яка його складає повинна внести в його зміст відповідні дані, без внесення яких протокол буде складено у порушення вищевказаних вимог, при цьому, даний протокол повинен бути складений у двох однакових примірниках, які повинні співпадати зі змістом та формою, та один із яких надається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Як встановлено судом під час розгляду справи, у порушення вищевказаних норм діючого законодавства України, відповідачем у протоколі не зазначено час вчинення адміністративного правопорушення, що має суттєве значення для притягнення особи до адміністративної відповідальності з додержанням вимог ст.38 КУпАП, яка передбачає строки накладення адміністративного стягнення.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що позивач здійснював будівельні роботи на підставі дозволу, який в подальшому було анульовано, наказ про анулювання якого було скасовано.

При цьому, суд враховує практику Європейського Суду з прав людини, закріплену в рішенні від 20.10.2011 році у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідачем не надано суду, копії матеріалів адміністративної справи, відсутні будь-які докази, отримані відповідно до вимог діючого законодавства України, про те що позивачем здійснювались будівельні роботи в період анулювання дозволу, відсутні докази збільшення висоти цегляної кладки стін по всьому параметру об`єкта в період анулювання дозволу на проведення будівельних робіт.

Згідно ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином саме на відповідача покладено обов`язок доказування правомірності підстав притягнення позивача до відповідальності. При цьому суду не надано жодних релевантних, належних та допустимих доказів в підтвердження факту проведення позивачем будівельних робіт в період анулювання дозволу на здійснення таких робіт, в матеріалах справи відсутня фото фіксація порушення з зазначенням відповідної дати її здійснення.

Також, при винесені вказаної постанови, відповідачем, порушено вимоги п.2 ч.1 ст. 278 КУпАП, відповідно до якої, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, що не було додержано при наявності вказаних порушень, у тому числі з вказаних обставин, а саме у зв`язку з тим, що особа фактично зобов`язана була оцінювати правомірність своїх дій, по складанню матеріалів та протоколу, під час розгляду справи та винесені постанови.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

В п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП вказано, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення

В п. 3 ст. 286 КАС України вказано, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Суд зазначає, що відповідач не довів правомірність прийнятої постанови №17/1009/m.6/2019 від 01/03/2019 по справі про адміністративне правопорушення, а тому позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до зазначеного, суд, -

В И Р І Ш И В :

в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду - відмовити;

клопотання про поновлення строку задовольнити, поновити строк звернення до суду з адміністративним позовом;

адміністративний позов задовольнити;

скасувати постанову від 01/03/2019 №17/1009/m.6/2019, закрити справу про адміністративне правопорушення.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом 10 днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Головуючий суддя Бородовський С.О.