Справа № 637/1427/19
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2020 р. № 637/1427/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції (01103, м.Київ, бульвар Дружби народів, 28, ) про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просить суд зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення шляхом виключення з нього даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Ухвалою Шевченківського районного суду Харківської області від 11.11.2019 року передано справу № 637/1427/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити певні дії за підсудністю до Харківського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматичного розподілу Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2019 року дану справу передано для подальшого розгляду судді Рубан В.В.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що постановою Шевченківського районного суду Харківської області від 21.09.2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбаченихч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2210,00 гривень в дохід держави. Позивач, крім того зазначив, що у встановлений законом термін штраф було сплачено проте дані про вчинення ним адміністративного правопорушення були внесені до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, що порушує права позивача.

Через канцелярію суду представником відповідача надано відзив на позовну заяву, у якому з позовом не погодився, зазначив, що внесення до реєстру відомостей не впливає на юридичне становище особи, не змінює характеру й обсягу її прав та обов`язків та існуючого стану правовідносин, а також не містить ознак управління діяльністю інших суб`єктів.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Постановою Шевченківського районного суду Харківської області від 21.09.2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбаченихч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2210,00 гривень в дохід держави.

Як зазначено позивачем у позовній заяві, у встановлений законом термін штраф сплачено.

Дані про вчинення позивачем адміністративного правопорушення внесені до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку, суд зазначає наступне.

Згідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі- Реєстр).

Частиною першою статті 59 Закону встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Реєстру, що формується та ведеться Національним агентством.

Відповідно до частини другої статті 59 Закону Положення про Реєстр, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Згідно з пунктом 2 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства від 09.02.2018 № 166, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2018 за № 345/31797 (далі Положення про Реєстр), Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення про Реєстр визначено, що метою ведення Реєстру є забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Отже, суд зазначає, що відповідно до вимог Закону та Положення про Реєстр відомості про осіб які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення/яких притягнуто до відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення вносяться до Реєстру.

Відповідно до абзацу третього частини першої статті 59 Закону відповідні відомості, вносяться до Реєстру, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства з питань запобігання корупції електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Національне агентство здійснює повноваження із забезпечення ведення Реєстру з 01.02.2019.

Так, до початку ведення Національним агентством Реєстру повноваження щодо ведення Реєстру, здійснювалися Міністерством юстиції України, а також Головним територіальним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим та головними територіальними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі згідно з Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 11.01.2012 № 39/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 11.01.2012 за № 28/20431.

Суд зазначає, що згідно матеріалів даної адміністративної справи, у Реєстрі міститься відомості щодо ОСОБА_1 , якого згідно з постановою Шевченківського районного суду Харківської області від 21 вересня 2017 року у справі № 637/967/17 визнано винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 2210,00 гривень в дохід держави.

Зазначені відомості передані Міністерством юстиції України до Національного агентства 01.02.2019 відповідно до спільного наказу від 16.01.2019 № 140/5/4/19 «Про передачу нематеріального активу - бази даних» підписано Акт приймання-передачі нематеріального активу - бази даних «Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення».

Пунктом 8 розділу II Положення про Реєстр встановлено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Суд вказує, що зазначені підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей є вичерпними

Інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу , яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення чинне законодавство не передбачає.

Статтею 39 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) встановлено, якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Зазначена норма регулює правовідносини, які виникають під час застосування КУпАП і слугує кваліфікуючою ознакою для застосування деяких статей КУпАП, які передбачають накладення стягнення за повторне вчинення правопорушення.

Водночас, нормами КУпАП не регулюється порядок формування та ведення Реєстру, що виключає можливість застосування статті 39 КУпАП, як підстави вилучення відомостей про особу із Реєстру.

Крім того, позивач у своїй позовній заяві не наводить жодного факту, які саме його права є порушеним.

Формування, ведення та надання відомостей з Реєстру здійснюватися Національним агентством виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, на думку суду, діяльність Національного агентства, щодо ведення Реєстру полягає в офіційному фіксуванні відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, згідно із відповідним рішенням суду/розпорядчим документом про накладення дисциплінарного стягнення і така дія є похідною від них.

Внесення до Реєстру відомостей не впливає на юридичне становище особи, не змінює характеру й обсягу її прав та обов`язків та існуючого стану правовідносин, а також не містить ознак управління діяльністю інших суб`єктів.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

На переконання суду, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Наявна у Реєстрі інформація не впливає на юридичне становище позивача, не змінює характеру й обсягу його прав і обов`язків та існуючого стану правовідносин.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Оскільки судовим розглядом не встановлено факту порушення діями відповідача прав та охоронюваних законом інтересів позивача, то позов належить залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 246, 257-263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції (01103, м.Київ, бульвар Дружби народів, 28, ) про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рубан В.В.