Справа № 340/76/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 лютого 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/76/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Казанчук Г.П.;

за участю секретаря судового засідання Дигас В.М.;

позивача ОСОБА_1 ;

представника позивача Порола М.М.;

представника відповідача не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому заяву представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Комісії з реорганізації Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду, через свого представника адвоката М.М. Пороло, з позовною заявою, в які просить:

- визнати протиправною бездіяльність з 28.11.2019 року голови комісії з реорганізації Кіровоградської митниці ДФС щодо скасування наказу №334-0 Про відсторонення від виконання повноважень за посадою від 25.10.2019 року;

- зобов`язати голову комісії з реорганізації Кіровоградської митниці ДФС скасувати наказ №334-0 Про відсторонення від виконання повноважень за посадою від 25.10.2019 року;

- зобов`язати голову комісії з реорганізації Кіровоградської митниці ДФС нарахувати та виплатити ОСОБА_1 неотримане ним грошове забезпечення 25.10.2019 року до 24.12.2019 року.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року відкрито провадження у справі № 340/76/20 за цим позовом та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.16), судове засідання призначене на 04.02.2020 року. В подальшому усною ухвалою суду по справі оголошено перерву до 14.02.2020 року.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, водночас до участі у судовому засіданні судом допущений не був через відсутність належних документів щодо підтвердження його повноважень приймати участь у судовому засіданні від імені відповідача, з огляду на вимоги статті 55 КАС України.

В судовому засідання позивач та його представник подали заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с.146). Заява обґрунтована необхідністю дослідження доказів, зокрема витребування від відповідача і дослідження особової справи ОСОБА_1 , допиту членів комісії, які проводили службову перевірку відносно позивача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а також заслухати пояснення представника відповідача по суті позову. Зіславшись на частину 4 статті 260 КАС України, представник позивача просив суд призначити по справі підготовче засідання.

Надаючи правову оцінку заяві представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина 2 статті 257 КАС України).

Відповідно до частини 4 статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначаючи про необхідність розгляду справи за правилами загального провадження, представник позивача у заяві не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Водночас зміст заяви не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення підготовчого засідання чи заслуховування пояснень сторін чи інших осіб.

Більш того, вимоги позивача не підпадають під визначення щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, передбачених частиною 4 статті 12 КАС України.

Відтак, вказаною вище нормою встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно матеріалів справи суд убачає, що спір в цій справі не відноситься до вказаного переліку справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження. Доводи представника позивача про необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін є безпідставними, а посилання на частину 4 статті 260 КАС України - необґрунтованими.

Суд звертає увагу позивача та його представника на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Позивач не позбавлений права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у додаткових поясненнях, відповіді на відзив на позовну заяву, якщо такий був поданий, та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд зауважує, що згідно з частиною 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження відсутні, а тому в задоволенні заяви представника позивача необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача про розгляд справи за правилами загального провадження.

Копію ухвали суду направити сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали суду може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Повний текст ухвали суду складено 19.02.2020 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук