Справа № 540/1575/19
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/1575/19
Головуючий в 1 інстанції: Гомельчук С.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:

доповідача, судді: Димерлія О.О.

суддів: Танасогло Т.М., Єщенка О.В.

за участю секретаря: Пономарьової Н.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Механічний завод" на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Механічний завод" до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа Херсонська міська рада про скасування висновку державної експертизи землевпорядної документації, -

УСТАНОВИВ:

У липні 2019 року ТОВ "Механічний завод" звернулось в суд з адміністративним позовом до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (далі відповідач, Держгеокадастр) про скасування висновку державної експертизи землевпорядної документації від 23.02.2018 р. № 264-18 (далі Висновок), яким затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Херсон.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що вказаним Висновком затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Херсон з порушеннями які дають підстави для його скасування, оскільки технічна документація розроблена особою яка позбавлена кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника, а саме ОСОБА_1 . При розробці технічної документації неправильно визначена площа м. Херсона, а також невірно застосовані коефіцієнти, що суттєво впливає на нормативно грошову оцінку. Оскільки позивач є платником податку за землю, то висновок державної експертизи в подальшому дає підстави для нарахування позивачу плати за землю у розмірі, що не відповідає дійсній вартості землі.

За наслідками розгляду зазначеної справи Херсонським окружним адміністративним судом 14 листопада 2019 року прийнято рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Приймаючи зазначене рішення суд виходив з того, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки скасування висновку не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача.

Не погоджуючись із зазначеною постановою, ТОВ "Механічний завод" подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин справи, та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив відповідача на зазначену апеляційну скаргу, в якому зазначено що позивач не є ні замовником, ні розробником технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, а тому не є суб`єктом оскарження висновку Держгеокадастру від 23.02.2018 р. № 264-18, про що його було повідомлено.

Також до суду апеляційної інстанції надійшов відзив третьої особи Херсонської міської ради де вказано що позивач не навів доказів порушення його прав, які підлягають судовому захисту. Висновок що оскаржує позивач затверджено на сесії міської ради. Рішення сесії вже оскаржено в судовому порядку і по ньому прийнято рішення по справі № 540/597/19, яке не вступило в законну силу.

Суд апеляційної інстанції заслухав суддю-доповідача, розглянув та обговорив доводи апеляційної скарги, перевірив матеріали справи та вважає, що апеляційна скарга ТОВ "Механічний завод" не підлягає задоволенню.

Перевіряючи повноту з`ясування судом першої інстанції обставин справи та правильність застосування правових норм, апеляційний суд звертає увагу на таке.

Висновком державної експертизи землевпорядної документації від 23.02.2018 р. № 264-18 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Херсон, Херсонської області. (т.1, а.с. 61)

Рішенням Херсонської міської ради від 05.06.2018 р. № 1398 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Херсона" затверджено зазначену технічну документацію.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду (справа № 540/597/19) визнано протиправним та не чинним рішення Херсонської міської ради від 05.06.2018 р. № 1398. Рішення суду не набрало законної сили. (т.1, а.с.39-56)

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

24. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оцінку земель», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

За нормами ч. 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. 18 цього Закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових акті на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться на землях, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5 - 7 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

У ч. 4 ст. 23 цього Закону вказано, що рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст. 271 Податкового кодексу України.

Підпунктом 271.1.1 ст. 271 Податкового кодексу України, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 02.03.2016 у справі № 3-476гс15, Верховного Суду від 31.07.2018 у справі № 804/7823/14, від 30.10.2018 у справі № 804/2111/14.

Водночас, згідно зі ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Тобто, міська рада тільки затверджує технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів і не може вносити зміни до такої документації.

Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (ч. 5 ст. 201 Земельного кодексу України).

У пунктах 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, визначено, що Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку земель".

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

За приписами ст. 21 Закону України "Про оцінку земель" технічна документація, зокрема, з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, підлягає державній експертизі відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Як передбачено ч. 2 ст. 7 вищевказаного Закону, виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону.

Згідно з п. 2.1 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 № 391 організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Частиною 1 ст. 9 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" передбачено те, що обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією (ч.ч. 1 та 3 ст. 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").

Статтею 37 вищевказаного Закону, передбачено порядок спростування висновків державної експертизи.

Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.

У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.

У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.

Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.

Аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що замовники або розробники об`єктів державної експертизи, які не згодні з висновком експертизи, повинні подати обґрунтоване клопотання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (досудове врегулювання), а після цього також мають право звертатися до суду з позовом про скасування висновків державної експертизи.

Вказаної правої позиції дотримується і Верховний Суд, зокрема у постановах по справі № 806/2642/16 від 31.10.2018 року, по справі № 823/1581/17 від 08.05.2018 року.

В даному випадку коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, оскільки позивач не є ні замовником, ні розробником технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Херсон Херсонської області, він не є суб`єктом оскарження висновку Держгеокадастру від 23.02.2018 № 264-18.

Судом першої інстанції цілком обґрунтовано зазначено, що Висновок державної експертизи землевпорядної документації від 23.02.2018 р. № 264-18 є одним із етапів розроблення нормативної грошової оцінки земельної ділянки і не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача. Переконливих доводі протилежного апеляційна скарга не містить.

Такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих відповідачу чинним законодавством, а саме повноважень щодо державної експертизи землевпорядної документації, щодо нормативної грошової оцінки.

Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке і породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, в той час, як висновок державної експертизи землевпорядної документації є тільки одним із етапів її затвердження, що передбачений ЗУ "Про оцінку землі".

Перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальних органів Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відтак, суди не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Оскаржуючи висновок відповідача щодо застосування у технічній документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки конкретного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки, неправильне визначення площі міста і т.і., позивач фактично оскаржує зміст технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення технічної документації та його змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.

Крім того, чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у технічній документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

Також колегія суддів не погоджується з твердженнями позивача, викладеними в апеляційній скарзі про те що спірний висновок є актом індивідуальної дії, оскільки вказане рішення не стосується конкретних прав чи обов`язків певної особи.

За наведених обставин апеляційний суд вважає вірним висновок окружного суду про те, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки скасування висновку не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, чи зміна площі міста, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіряється (підтверджується або спростовується) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.

Окружним судом правомірно зазначено, що належним способом захисту у даній справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідача в порядку визначеному ст. 37 ЗУ "Про державну експертизу землевпорядної документації".

Також апеляційний суд звертає увагу, що Херсонської міської ради від 05.06.2018 року № 1398 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Херсона" є предметом розгляду адміністративної справи 540/597/19 та знаходиться на розгляді в суді апеляційної інстанції.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України, апеляційна скарга має бути залишена без задоволення, а рішення або ухвала суду без змін.

У зв`язку з відмовою у задоволенні апеляційної скарги та залишенням без змін рішення суду першої інстанції у відповідності до ст. 139 КАС України апеляційний суд не здійснює зміну розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 242, 308, 315, 316, 321, 325 КАС України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Механічний завод" залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Механічний завод" до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа Херсонська міська рада про скасування висновку державної експертизи землевпорядної документації без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 19.02.2020 року.

Суддя-доповідач: О.О.Димерлій

Суддя: Т.М. Танасогло

Суддя: О.В. Єщенко