Справа № 300/1972/19
Суддя: Гундяк В.Д.
Дата ухвалення: 2020-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" лютого 2020 р. справа № 300/1972/19
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - Гундяка В.Д.
секретар судового засідання Бунич Т.В.,
за участю: представника позивача Шургот О.В.,
представника відповідача Богусевич Г.С.,
представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Остапюк Н.О.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення,-
02.10.2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем безпідставно, без належних повноважень, в порушення визначеного чинним законодавством порядку, прийнято рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а відтак останнє слід визнати протиправним та скасувати.
Ухвалою суду від 07.10.2019 року відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою від 31.10.2019 року залучено до участі в справі ОСОБА_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
16.12.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача про витребування доказів.
Ухвалою суду від 16.12.2019 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.
15.01.2020 року викликано для допиту у судовому засіданні в якості свідків заступника начальника відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства, головного архітектора м. Яремче ОСОБА_3 -Макарук Наталю Ігорівну та головного інспектора Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Манзяк Оксану Володимирівну, а в задоволенні клопотання представника позивача про залучення до участі в справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України в якості співвідповідача відмовлено.
У поданій суду відповіді на відзив від 28.10.2019 року представник позивача вказала, що оскільки органи містобудування та архітектури наділені правом скасовувати виключно документи, які надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а будівельний паспорт до таких документів не відноситься, повноваження на скасування його дії у відповідача відсутні.
02.12.2019 року на адресу суду надійшли пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , в яких останній проти задоволення позову заперечив. Вважає рішення відповідача правомірним, так як будівельний паспорт виданий з істотними порушеннями державних будівельних норм, протипожежних та санітарних вимог.
Представник відповідача скористалася правом на подання заперечення, яке надійшло на адресу суду 11.12.2019 року. Зазначила, що ОСОБА_1 протиправно не було зупинено виконання відповідних будівельних робіт, незважаючи на виданий суб`єктом владних повноважень припис про зупинення будівництва.
Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала з мотивів, зазначених в відзиві на позовну заяву та запереченні. Вказала, що при проведенні відповідної планової перевірки, за наслідками якої прийнято оскаржене рішення, посадовими особами відповідача було повністю дотримано порядку її призначення та проведення. Зазначила, що позивачем неправомірно розміщено індивідуальну житлову забудову на земельній ділянці площею 0,0307 м.кв. та на відстані 4 м від сусідньої існуючої забудови, що підтверджується схемою забудови. Таким чином дані порушення стали підставою для прийняття вищезгаданого рішення. Окремо звернула увагу суду, що за допущені порушення при видачі вищезазначеного будівельного паспорту заступника начальника відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства, головного архітектора м. Яремче Шемрай-Макарук Н.І., як суб`єкта містобудування, було притягнено до адміністративної відповідальності, а штрафні санкції, які накладено згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення, сплачені нею у добровільному порядку. Просила в задоволенні позову відмовити.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача проти задоволення позову заперечила. Пояснила, що допущені невідповідності вимогам ДБН, які мали місце при видачі відповідного будівельного паспорту, зумовили порушення прав ОСОБА_2 , як власника сусідньої земельної ділянки та розташованого на ній житлового будинку. Вважає, що відповідач прийняв оскаржене рішення підставно та у повній відповідності з вимогами чинного законодавства. Звернула увагу суду, що ОСОБА_1 не отримувала кореспонденцію від управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області з метою ухилення від усунення наявних порушень та протиправного завершення будівництва індивідуальної житлової забудови, про обставини скасування будівельного паспорта було відомо сину позивача.
Допитана в якості свідка заступник начальника відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства, головного архітектора м. Яремче ОСОБА_4 суду показала, що працює головним архітектором м. Яремче. В межах своєї компетенції, після опрацювання отриманих від позивача документів, видала будівельний паспорт забудови земельної ділянки, який в подальшому був скасований оскарженим рішенням. Вказала, що на момент видачі будівельного паспорта останній відповідав вимогам чинного законодавства, його було видано згідно ДБН 2018 року. Вважала сусідній будинок кам`яним, тому погодилась зі зменшенням протипожежних розривів. При видачі паспорту прийняла до уваги те, що земельна ділянка в розмірі, 0,0307 га була надана позивачу для будівництва ще під час дії попередніх ДБН. До проведеної відносно неї перевірки зауважень немає, постанову про накладення на неї штрафу не оскаржувала, штраф сплатила добровільно.
Викликана в якості свідка головний інспектор Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Манзяк Оксана Володимирівна в судове засідання не з`явилася у зв`язку з відрядженням у м. Снятин для проведення планової перевірки. З урахуванням наявних в матеріалах справи копій письмових доказів, складених свідком ОСОБА_5 , в яких викладені обставини, що відносяться до предмету доказування у даній справі, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вирішив здійснювати розгляд справи за відсутності показань даного свідка.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши вступні слова представників сторін, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, показання свідка, дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити з наступних мотивів.
В судовому засіданні встановлено, що на підставі поданих позивачем документів відділом містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Яремчанського міськвиконкому видано будівельний паспорт на забудову земельної ділянки в АДРЕСА_1 (зареєстрований в реєстрі за №443-18/01/8512 від 20.12.2018 року) (а.с.14).
На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 22.12.2018 № 1640 відповідачем видано направлення від 01.03.2019 № 11/1009/6.4/2019 на проведення планової перевірки Відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Яремчанського міськвиконкому.
Як вбачається з наявної в матеріалах справи та дослідженої судом в якості письмового доказу копії акта від 29.03.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Манзяк О.В. за наслідком перевірки Відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Яремчанського міськвиконкому складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.03.2019, згідно якого щодо вказаного об`єкта встановлено порушення п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103, а саме: розміщення індивідуальної житлової забудови на земельній ділянці площею 0,0307 м.кв. не відповідає п. 6.1.32 ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій»; згідно схеми забудови земельної ділянки об`єкт будівництва запроектовано на відстані 4 м від сусідньої існуючої забудови (функціональне призначення будівлі не зазначено), що свідчить про недотримання протипожежних відстаней та чим порушено ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» (а.с.57-60).
29.03.2019 року рішенням відповідача за результатами виявлених під час проведення перевірки порушень скасовано дію будівельного паспорта «Будівництво житлового будинку, Івано-Франківська область, м.Яремче, вул.Хоткевича, б АДРЕСА_2 » від 29.12.2018 року за №443-18/01/8512 (а.с.19).
Суд погоджується з правомірністю оскарженого рішення з огляду на нижчевикладене.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на момент видачі будівельного паспорту), забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.
Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.
Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.
Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
У відповідності з п. 2.4. Порядку пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з підстави, в тому числі, невідповідності намірів забудови земельної ділянки державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Судом встановлено , що у результаті проведеної Головним інспектором будівельного нагляду перевірки Відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Яремчанського міськвиконкому встановлено порушення п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103, що підтверджено дослідженими судом доказами, які містяться в матеріалах справи (а.с.57-60).
Згідно з положеннями частини першої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Частиною другою статті 41-1 вищевказаного Закону визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.
Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком № 698.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.
З системного аналізу наведених правових норм вбачається, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Як вже було зазначено судом вище, 29.03.2019 року рішенням відповідача за результатами виявлених під час проведення перевірки порушень скасовано дію будівельного паспорта «Будівництво житлового будинку, Івано-Франківська область, м.Яремче, вул.Хоткевича, б/н» від 29.12.2018 року за №443-18/01/8512 (а.с.19), як рішення, яке дає право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийнятого з порушенням вимог містобудівного законодавства Відділом містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Яремчанського міськвиконкому як об`єктом нагляду.
Таким чином, суд вважає безпідставним твердження представника позивача щодо відсутності в Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області повноважень на прийняття рішення про скасування дії будівельного паспорта, так як положеннями п.6 ч.4 ст.41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено право відповідача скасовувати дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.
При цьому суд не приймає до уваги посилання представника позивача на закінчення дії будівельного паспорту після направлення повідомлення про початок будівельних робіт виходячи з наступного.
Згідно п. 2.16. "Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки" N 103, 05.07.2011, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, який зареєстрований МЮУ, після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт. Тобто дана норма визначає тривалість юридичного значення будівельного паспорту до закінчення відповідних будівельних робіт та прямо заперечує відповідний довід представника позивача.
Крім цього суд звертає увагу на те, що 22.04.2019 головним інспектором будівельного нагляду прийнято постанову №7/1009/6.3/2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої за порушення п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 ОСОБА_4 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП України та накладено штраф у розмірі 8 500 грн (а.с.62-63).
В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 підтвердила факт сплати нею штрафу за вищевказане адміністративне правопорушення в добровільному порядку.
В судовому засіданні встановлено, що підставою для прийняття оскарженого рішення про скасування дії будівельного паспорта було встановлення порушення п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103, а саме: розміщення індивідуальної житлової забудови на земельній ділянці площею 0,0307 м.кв. не відповідає п. 6.1.32 ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій»; згідно схеми забудови земельної ділянки об`єкт будівництва запроектовано на відстані 4 м від сусідньої існуючої забудови (функціональне призначення будівлі не зазначено), що свідчить про недотримання протипожежних відстаней та чим порушено ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».
Відповідно до наданих в судовому засіданні показань свідка ОСОБА_4 видача будівельного паспорта «Будівництво житлового будинку, АДРЕСА_1 » від 29.12.2018 року за №443-18/01/8512 здійснювалась відповідно до вимог ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».
Відповідно до п. 6.1.32 ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» граничний розмір площі земельних ділянок, які надаються громадянам для нового житлового будівництва має становити не менше 500 м2 для індивідуальної житлової забудови.
Відтак положення п. 6.1.32 ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» на спірні правовідносини поширюватись не можуть, як такі, що не були чинні станом на дату виділення земельної ділянки позивачу.
Одночасно, згідно п.15.2.2 ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» протипожежні відстані між житловими будинками визначаються згідно протипожежними вимогами, наведеними у таблиці 15.2.
Так, згідно даної таблиці, залежно від ступеня вогнестійкості будинків мінімальною протипожежною відстанню зазначено 6/9 м.
При цьому згідно вищевказаного письмового доказу відстань між будинками, з огляду на їх характеристики, має становити мінімум 8 метрів (а.с.73).
Таким чином порушення, яке було підставою для прийняття оскарженого рішення, знайшло своє підтвердження в ході судового розгляду, а відтак, на переконання суду, рішення про скасування будівельного паспорта прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України.
З огляду на зазначене вимоги позивача є безпідставними, а позов таким, що не підлягає до задоволення.
Відповідно до положень ст.139 КАС України судові витрати слід віднести на рахунок позивача.
На підставі статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:
в задоволенні позову відмовити.
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Згідно ст.255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ;

відповідач: управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, , вул. Франка, 4, м. Івано-Франківськ, 76018;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 .

Рішення складене в повному обсязі 18.02.2020 року.

Суддя Гундяк В.Д.