Справа № 160/12208/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 січня 2020 року Справа 160/12208/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

04.12.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якій просить:

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області виконати розрахунок та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків виплати частини пенсії за період з 05.06.2014 року до 25.10.2016 року, розраховану відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 року № 159.

Разом із позовною заявою позивачами подано клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 09.12.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

09.01.2020 року від відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, в обґрунтування якого зазначено, що позивачем пропущений строк звернення до суду з даними позовними вимогами, оскільки ще у 2018 році він був обізнаний та мав намір вирішувати спір про компенсацію втрати частин доходу, звернувшись із відповідним позовом до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу. Відповідно, перебіг процесуального строку, встановленого для звернення до адміністративного суду за захистом прав, в даному випадку почався з 24.04.2018 року.

За приписами частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. У справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив (частини 2, 3 статті 263 КАС України).

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Суд зазначає, що оскільки останній день строку ухвалення рішення припадає на вихідний день, рішення за результатами поданого клопотання прийнято першим робочим днем 08.01.2020 року, у відповідності до частини 6 статті 120 КАС України.

Дослідивши заявлену відповідачем заяву та докази, наявні у матеріалах справи, суд вважає, що клопотання відповідача задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За приписами частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до частини 1 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (ратифікована 11.09.1997), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним та безстороннім судом, встановленим законом - тобто право на доступ до суду.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кузьменко проти України» (заява №49526/07) визначено, що обов`язком держави є забезпечення права на судовий захист та доступу до суду.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, основною складовою права на справедливе судочинство є право доступу до такого судочинства, в розумінні забезпечення особі можливості звернення до суду для вирішення спору.

Отже, наслідки пропуску строку звернення до суду не мають абсолютного характеру і не повинні застосовуватися автоматично.

Водночас, суд враховує, що заробітна плата і пенсія мають однакову правову природу, тобто є джерелом існування, доходом та власністю, тобто матеріальним інтересом, захищеним статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року у справі №1-13/2013 (№ 8-рп/2013), у разі порушення законодавства про пенсійне забезпечення органом, що призначає і виплачує пенсію, адміністративний позов з вимогами, пов`язаними з виплатами сум пенсії за минулий час, у тому числі сум будь-яких її складових, може бути подано без обмеження будь-яким строком.

Також, Верховний Суд у постанові від 19.03.2019 року у справі №806/1952/18 (адміністративне провадження К/9901/66396/18) зазначив, що строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала у зв`язку з непроведенням перерахунку пенсії з вини відповідного суб`єкта владних повноважень, немає.

За таких обставин, у разі порушення органом Пенсійного фонду України законодавства про пенсійне забезпечення шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, встановлений частиною другою статті 122 КАС України не застосовується, оскільки це матиме наслідком неможливість реалізувати право пенсіонера на виплату сум пенсії за минулий час без обмеження строку у визначеному законодавством розмірі.

З огляду на викладене, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача у поданому клопотанні на факт пропущення позивачами строку звернення до суду із адміністративним позовом.

Керуючись статтями 240, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили в строки, встановлені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняті за результатами розгляду справи.

Суддя І.В. Тулянцева