Справа № 640/1086/19
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2020 року м. Київ № 640/1086/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Арсірія Р.О., за участю секретаря судового засідання Шевченко М.В.

за участі представників сторін:

від позивача - Сидорчук Іван Мойсейович;

від відповідача - Власенко Ірина Ігорівна;

від третьої особи-1 - не прибув;

від третьої особи-2 - Шеремет Ліана Вадимівна ;

від третьої особи-3 - Цитович Костянтин Миколайович ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу:

За позовом ОСОБА_3
до треті особи Київської міської ради Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Приватне акціонерне товариство "Квадрат-Україна" КОМУНАЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) "ІНСТИТУТ ГЕНЕРАЛЬНОГО ПЛАНУ М. КИЄВА"
про визнання протиправним та скасування рішення №992/5056 від 26.06.2018

Прийняв до уваги наступне

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_3 в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 26 червня 2018 року № 992/5056 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака. Милославської, Миколи Закревського , Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.01.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №640/1086/19 за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

Судом залучено до участі в справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Приватне акціонерне товариство «Квадрат-Україна».

В подальшому від позивача надійшли заяви про зобов`язання відповідача опублікувати оголошення про оскарження рішення Київської міської ради від 26 червня 2018 року № 992/5056 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака. Милославської, Миколи Закревського , Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.10.2019 адміністративну справу № 640/1086/19 ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 24 жовтня 2019 року о 15:00 год. Зобов`язано Київську міську раду не пізніше як за 7 днів до судового розгляду опублікувати оголошення про знаходження у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративної справи №640/1086/19 за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Приватне акціонерне товариство "Квадрат-Україна" про визнання протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 26 червня 2018 року № 992/5056 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака. Милославської, Миколи Закревського , Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва» у виданні, в якому цей нормативно-правовий акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.11.2019 закінчено підготовче провадження та призначити справу № 640/1086/19 до судового розгляду; залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача -КОМУНАЛЬНУ ОРГАНІЗАЦІЮ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «ІНСТИТУТ ГЕНЕРАЛЬНОГО ПЛАНУ М. КИЄВА».

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_3 зазначає, що порушено встановлений чинним законодавством України порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні; затверджений детальний план території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м.Києва суперечить положенням Генеральному плану м. Києва; планування та забудова міських і сільських поселень перевищує допустиму розрахункову щільність населення на території житлового району.

В ході судового розгляду даної справи позивач позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти позову, з підстав викладених у позовній заяві. Зазначив, що встановлені законом вимоги до проведення громадських слухань ДПТ були дотримані його замовником - Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), який забезпечив подання проекту оскаржуваного рішення на затвердження Київраді. Також вказав на безпідставність тверджень позивача стосовно того, що ДПТ суперечать положенням Генерального плану м. Києва та що планування/забудова міських і сільських поселень перевищує допустиму розрахункову щільність на території житлового району.

Крім того, відповідач стверджує, що позивач не надав доказів дійсного (фактичного) порушення або реальної можливості порушення таких прав.

З аналогічних підстав заперечували щодо задоволення позовних вимог і представники третіх осіб - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та КОМУНАЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «ІНСТИТУТ ГЕНЕРАЛЬНОГО ПЛАНУ М. КИЄВА» доводи яких зазначені в письмових поясненнях, що долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішення Київської міської ради від 13.11.2013 № 518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві», Київською міською радою прийнято рішення № 992/5056 від 26.06.2018 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м.Києва».

Даним рішенням затверджено детальний план території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м.Києва відповідно до основних техніко-економічних показників (техніко-економічні показники та основні положення з графічними матеріалами), що додаються, як основу визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції та параметрів забудови, розташування червоних ліній і доріг та ландшафтної організації місцевості.

Не погоджуючись з правомірністю рішення № 992/5056 від 26.06.2018, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінивши за правилами ст. 90 КАС України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва, зазначає наступне.

Питання щодо розробки детального плану території врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI). Зазначений закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку території з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.16 вищезгаданого Закону планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно з ч. 1 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю, яке зокрема, здійснюється шляхом планування територій на державному, регіональному та місцевому рівнях, відноситься серед інших суб`єктів владних повноважень і до компетенції органів місцевого самоврядування.

Положеннями ст.8 цього Закону встановлено, що планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Таким чином, планування територій м. Києва, що, в тому числі, передбачає розробку детальних планів територій в межах м. Києва, чинним законодавством віднесене до компетенції Київської міської ради та її виконавчих органів, на які законом фактично покладений обов`язок щодо реалізації регулювання планування територій.

Київська міська рада рішенням від 13.11.2013 №518/10006 затвердила Програму створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві (далі - Програма).

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідно до Програми виступає замовником створення (оновлення) містобудівної документації.

Подання містобудівної документації на затвердження Київській міській раді забезпечують Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та постійна комісія Київської міської ради з питань земельних відносин, містобудування та архітектури.

Відповідно до п.16 Додатку до рішення Перелік містобудівної документації для внесення змін та територій для розроблення містобудівної документації у м.Києві (в редакції рішення Київської міської ради від 23.05.2018 № 833/4897) передбачено розробку детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова в Деснянському районі м.Києва.

Враховуючи зазначене, розгляд та затвердження проекту детального плану території селища Биківня здійснює Київська міська рада.

Не погоджуючись з правомірністю оскаржуваного рішення КМР, позивач, серед іншого, посилається на порушення процедури проведення громадських слухань.

Надаючи правову оцінку таким доводам позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 21 Закону №3038-VI громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у ч. 1 цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

За змістом ч. 3 ст. 21 Закону №3038-VI сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення); 4) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 5) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Згідно з ч. 5-6 вказаної статті оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування. Пропозиції громадськості мають бути обґрунтовані в межах відповідних законодавчих та нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил та надаватися у строки, визначені для проведення процедури громадських слухань. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються.

При цьому, відповідно до п. 7, 8 Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №555 (далі - Порядок №555), встановлено, що пропозиції до проектів містобудівної документації мають право подавати:

1) повнолітні дієздатні фізичні особи, які проживають на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні;

2) юридичні особи, об`єкти нерухомого майна яких розташовані на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні;

3) власники та користувачі земельних ділянок, розташованих на території, щодо якої розроблено проект містобудівної документації, та на суміжних з нею територіях;

4) представники органів самоорганізації населення, діяльність яких поширюється на відповідну територію;

5) народні депутати України, депутати відповідних місцевих рад.

Пропозиції, подані особами, не визначеними пунктом 7 цього Порядку, або подані після встановленого органом місцевого самоврядування строку, залишаються без розгляду.

У відповідності до частини восьмої статті 21 Закону №3038-VI для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадських слухань, може утворюватися погоджувальна комісія. Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її створення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення цих пропозицій (зауважень).

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання наведених норм Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) було опубліковано у газеті «Хрещатик» від 16.06.2017 № 63(4976) оголошення про проведення громадських слухань Проекту детального плану.

В оголошені, серед іншого, вказувалось - «Пропозиції подавати у письмовому вигляді до Департаменту містобудування та архітектури за адресою: 01001, м. Київ, вуя Хрещатик, 32 в строк - І місяць з моменту публікації оголошення...». Також в оголошенні вказано, шо «...пропозиції надаються громадянами у письмовому вигляді із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові, місця проживання, особистим підписом...». Зі змісту оголошення вбачається, що термін подання пропозицій -до 16.07.2017.

Зазначене повністю відповідає вимогам «Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні», затвердженого постановою KM України від 25.05.2011 №555 в чинній на той час редакції (зі змінами і доповненнями, внесеними постановою KM України від 24.07.2013 № 532). Згідно з вимогами п. 10 вказаного Порядку особи, які забезпечують проведення робіт з розгляду таких пропозицій, повідомляють через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, та офіційний веб-сайт відповідного органу місцевого самоврядування про місце подання таких пропозицій. Відповідно до п. 9 вказаного Порядку, пропозиції подаються громадянами у письмовому вигляді із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові, місця проживання, особистим підписом і повинні містити обгрунтування з урахуванням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Позивач зазначає, що його пропозиції і зауваження до проекту ДПТ були направлені ним в електронному вигляді на електронну адресу Департаменту ., також до Київської міської ради та Київської міської державної адміністрації.

Таким чином, є можливим дійти висновку про те, що пропозиції і зауваження позивача були направлені не в тому вигляді, не в той спосіб, що були визначені зазначеним оголошенням з урахуванням вимог Порядку №555.

Зазначене зумовило розгляд пропозицій позивача після спливу місячного строку подання пропозицій, що підтверджується доданими позивачем копіями листів Департаменту містобудування та архітектури від 24.07.2017 №055-12212, від 24.07.2017 №055-12215, датованими після спливу вказаного строку, який визначено оголошенням (до 16.07.2017 включно).

Відповідно до вимог п. 8 Порядку №555 (в чинній на той час редакції) пропозиції, подані після встановленого органом місцевого самоврядування строку, залишаються без розгляду.

Таким чином, порушення позивачем порядку подання пропозицій зумовило їх надходження після встановленого строку, наслідком чого стало залишення їх без розгляду.

Вказане спростовує доводи позивача стосовно порушення його прав на участь у процедур громадських слухань.

При цьому, в газеті «Хрещатик» (випуск № 77 (4990) від 21.07.2017 оприлюднено повідомлення про завершення громадських слухань щодо проекту ДПТ та повідомлено, що ознайомитись зі звітом про результати розгляду та врахування пропозицій громадськості, юридичних осіб, отриманих під час громадських слухань є можливість на сайті Департаменту містобудування та архітектури www.kga.gov.ua.

В матеріалах справи наявна копія звіту про результати розгляду та врахування пропозицій та зауважень громадськості, юридичних, фізичних осіб під час проведення громадських слухань ДПТ, зі змісту якого вбачається, що в обговоренні брали участь, зокрема, представники громади - 19 осіб, а також помічника народного депутата, депутата Київської міської ради та Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Наведене спростовує доводи позивача щодо порушення порядку проведення громадських слухань проекту оскаржуваного ДПТ.

Стосовно посилань позивача на обставини не створення погоджувальної комісії при проведенні громадських слухань, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час проведення зазначених громадських слухань) для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадських слухань, може утворюватися погоджувальна комісія.

Таким чином, обов`язкове утворення погоджувальної комісії чинним на той час законодавством не передбачалось.

Відповідно до вимог п. 11 Порядку №555 (в чинній на той час редакції) у разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії (далі - комісія).

Пунктом 12 Порядку №555 (в чинній на той час редакції) передбачалось, що комісія утворюється за рішенням органу місцевого самоврядування у тижневий строк після закінчення строку подання пропозицій громадськості.

Як зазначила третя особа-3, в даному випадку питань, щодо яких розробник і замовник не змогли б самостійно прийняти рішення, не виникало.

Відповідно, створення погоджувальної комісії не ініціювалось, рішення про її утворення у встановленому порядку не приймалось.

Відтак, твердження позивача в цій частині є необґрунтованими.

Щодо доводів позивача про направлення профільною комісією проекту ДПТ на доопрацювання.

Як зазначає позивач, Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування 06.09.2017 проект оскаржуваного ДПТ було направлено на доопрацювання, додаючи до матеріалів справи протокол Комісії від 06.09.2017 №18.

В той же час, вказаною Комісією за результатами розгляду доопрацьованого проекту ДПТ було підтримано проект рішення Київради про його затвердження. Зазначене підтверджується протоколом Комісії від 30.01.2018 №2/64 (https://kmr.gov.ua/uk/rilc/106399/).

Щодо посилань позивача на новий проект ДПТ за результатами його опрацювання.

Так, доопрацювання оскаржуваного ДПТ здійснювалось відповідно до вимог:

- п.п. 4.9, 4.10 «Порядку розроблення містобудівної документації», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 № 290 (замовник забезпечує проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів, розробник доопрацьовує в пазі необхідності проект містобудівної документації за результатами громадських слухань щодо врахування громадських інтересів);

- п. 5 Міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві, затвердженої рішенням Київської міської ради від 13.11.2013 № 518/10006 (Замовник містобудівної документації серед іншого визначає та уточнює межі розроблення містобудівної документації та забезпечує урахування громадських інтересів);

- п. 6.26.4 «Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)», затвердженого розпорядженням КМДА від 27 січня 2011 р. №90 (уточнює межі та площі територій для розроблення містобудівної документації).

При цьому, вказане коригування ДПТ здійснювалось у повній відповідності до вимог абз. 9 п. 5 Міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві, затвердженої рішенням Київської міської ради від 13.11.2013 № 518/10006, згідно з якими «для проведення громадських слухань, проведення погоджень, розгляду на архітектурно-містобудівній раді та експертизи виготовляється один примірник містобудівної документації на електронних носіях та на паперових носіях, що коригується за результатами кожного етапу та передається замовнику для подання на ствердження ».

Наведене свідчить, що ідентифікований позивачем, як новий, детальний план території фактично є детальним планом території, що був змінений за результатом проведення громадських слухань, з врахуванням прийнятих пропозицій громадськості.

Твердження позивача про те, що Київрада після проведення громадських слухань і доопрацювання оскаржуваного ДПТ за їх результатами зобов`язана була забезпечити проведення громадських слухань, є необґрунтованим, оскільки не відповідає вимогам ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №555.

Вказана правова позиція підтверджується також постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2019 у справі №826/3559/17 (hnp://reyestr.confl.gov.ua/Revicw/79790763) за позовом ОСН «Комітет мікрорайону «Биківня» до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 14.04.2016 №330/330 «Про затвердження детального плану території селища Биківня у Деснянському районі м. Києва».

З приводу посилань позивача на невідповідність детального плану території Генплану, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 4.2 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану територій», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 12.03.2012 №107, детальний план розробляється, зокрема, на структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер, - на основі затвердженого генерального плану цього населеного пункту відповідно до чинного законодавства, плану зонування (за наявності) з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів.

Відповідно до п. 1.1 ДБН Б. 1-3-97 «Склад, зміст, порядок розроблення, погодження та затвердження генеральних планів міських населених пунктів», затвердженого наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 25.09.1997 №164, чинного на час прийняття Київрадою рішення від 28.03.2002 № 370/1804. яким затверджено Генплан, генеральний план міста, селища є основним планувальним документом,, який встановлює в інтересах населення та з врахуванням державних завдань напрямки і межі територіального розвитку населеного пункту, функціональне призначення : будівельне зонування території, містить принципові рішення щодо розміщення об`єктів загальноміського або загальноселищного значення, організації вулично-дорожньої мережі і дорожнього руху, інженерного обладнання, інженерної підготовки і благоустрою, захисту території від небезпечних природних і техногенних процесів, охорони природи та історико- культурної спадщини, черговості освоєння території. Генеральний план міста, селища - генеральний план) є основним видом містобудівної документації з планування території населеного пункту, призначеним для обгрунтування (розроблення та реалізації довгострокової політики органу місцевого самоврядування в питаннях використання і забудови території.

Пунктом 3.4 ДБН Б. 1-3-97 визначено, що генеральний план включає текстові та графічні матеріали. До текстових матеріалів відносяться: а) книга генерального плану; б) брошура з основними положеннями генерального плану. Графічними матеріалами є плани карти аналітичного і проектного змісту, виконанні у встановленому масштабі. Текстові та графічні матеріали можуть виконуватися з застосуванням комп`ютерної технології.

Склад графічних матеріалів генерального плану наведений у п. 3.8 ДБН Б. 1-3-97.

План існуючого населеного пункту (опорний план) не піддягає затвердженню. Документ виконується на топографічній основі. На кресленні відображається планувальна структура, використання територій та окремих функціональних зон населеного пункту, станом на час затвердження генерального плану (п. 3.9 ДБН Б. 1-3-97).

Відповідно до п. 3.12 ДБН Б. 1-3-97 на основному кресленні генерального плану вказують існуючий стан та пропозиції щодо архітектурно-планувальної організації і функціонального зонування, використання та забудови територій населеного пункту, а саме: а) межа населеного пункту (міська межа);б) магістральні, жилі вулиці і площі у червоних лініях (з назвами) та транспортні розв`язки в одному та різних рівнях; в) території житлової забудови (садибної, мало: поверхової, середньоповерхової, багатоповерхової);г) території цивільної забудови та громадські центри загальноміського і районного значення; д) озеленені території загального користування та спеціального призначення; е) промислові, комунальні і складські території та їх розподіл у відповідності з санітарною класифікацією підприємств; ж) території міського та зовнішнього транспорту; з) території спеціального призначення; й) природоохоронні, оздоровчі, рекреаційні, історико-культурні території; к) курортні території; л) території садівничих товариств та дачної забудови; м) території сільськогосподарських підприємств; н) ліси, лісопарки, лугопарки, водойми, водотоки; о) території, на яких заплановано здійснення загальних та спеціальних заходів з інженерної підготовки і захисту територій, природозахисних заходів та розміщення відповідних споруд і пристроїв; п) території, передбачені для розміщення головних споруд інженерної інфраструктури; р) території пріоритетного розвитку на першу чергу реалізації; с) резервні території для розвитку населеного пункту за його межами.

З огляду на викладене, Генпланом передбачено розвиток напрямів використання територій міста, а не її стале використання, на що помилково посилається позивач, внаслідок чого доводи позивача в цій частині судом відхиляються.

Стосовно тверджень позивача щодо щільності населення та забезпеченості закладами освіти.

Відповідно до п. 2.2 розділу 11 (Основні техніко-економічні показники) Тому 1 ДПТ (Архітектурно-планувальна частина), щільність населення становить

ПоказникиОдиниця виміруІснуючий станЕтап на 5 роківЕтап на 20 років
Щільність населення (в межах ДПТ)осіб/га227235275
у тому числі:
- у садибній забудові»---
- у багатоквартирній забудові (з урахуванням гуртожитків)»471475498
Тобто, загальна щільність населення в межах ДПТ відповідає нормативно встановленій вимогами ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», чинного на час розробки і затвердження ДПТ.

Стосовно щільності населення у багатоквартирній забудові (з урахуванням гуртожитків), так відповідно до вимог ДБН 360-92**, п.2.13, табл.. 2.1. щільність населення житлової території необхідно приймати в межах 400-500 проживаючих. Також, відповідно до примітки 5 до п. 3.7 ДБН 360-92** величина щільності населення житлового кварталу може бути прийнята більше, як 450 люд./га (у значних та найзначніших містах).

Стосовно забезпеченості території розробки ДПТ закладами освіти, зокрема, дитячими начальними закладами та загальноосвітніми школами.

Згідно з Показниками існуючих закладів освіти в межах ДПТ (Том 1, стор. 50) на території ДПТ розміщено 14 існуючих ДНЗ, з них 5 суміщених з початковою школою (загальна місткість 3570 чол., фактична наповненість 3581), а також 19 шкіл, з них 5 суміщених з ДНЗ (загальна місткість 9971 чол., фактична наповненість 9200) та Київський хореографічний коледж ім. Сержа Лифаря.

Ємність дитячих дошкільних установ та загальноосвітніх шкіл визначена, виходячи з розрахунку перспективної демографічної структури населення дошкільного та шкільного віку, виконаного Інститутом демографії та соціальних досліджень НАН України на період до 2026 року (показник забезпеченості на 1,0 тис. осіб дошкільними навчальними закладами - 34 місця, школами - 114 місць). Вказані показники були попередньо погоджені з управлінням освіти міста (Том 1, стор. 52). Також рішеннями ДПТ визначається, що на сусідній території ЖК «Милославичи» будується дитячий дошкільний заклад на 280 місць, відповідно потреба у місцях у дитсадках буде забезпечена. Також, в межах ЖК «Милославичи» передбачається будівництво загальноосвітньої школи на 1080 місць. При її будівництві, потреба у місцях у загальноосвітніх навчальних закладах також буде забезпечена (Том 1, стор. 52-53). Крім того, на етап 5 років передбачається будівництво вбудовано-прибудованого дитячого дошкільного закладу на вул. Милославській потужністю 87 місць (Том 1, стор. 57).

Доступність закладів освіти на території розробки ДПТ відповідає встановленим нормативам, що підтверджується «Схемою обслуговування населення закладами освіти і медицини» (Том 1, Графічна частина, роздруківка схеми додається, також є публічно доступною на офіційному сайті Департаменту містобудування та архітектури, за наведеним вище посиланням).

Наведене в сукупності спростовує доводи позивача в частині невідповідності проектних рішень ДПТ вимогам державних будівельних норм, правил і стандартів.

Доводи позивача про погіршення умов проживання на території розробки ДПТ, суд зазначає наступне.

Як слідує з матеріалів справи, при розробці детального плану території надаються пропозиції щодо визначення поверховості та, орієнтовно, типів будинків, потреби в підприємствах та закладах обслуговування з уточненням їх розміщення, вирішення питань транспортного обслуговування, інженерного обладнання та інженерної підготовки території, освоєння підземного простору, благоустрою та озеленення, покращення охорони навколишнього природного середовища з урахуванням існуючого стану та об`єктів, що запроектовані відповідно до рішень Київради. Реалізація рішень проекту Детального плану території сприятиме підвищенню якості життя населення житлового району Вигурівщина-Троєщина і міста в цілому (Том 1, стор. 10).

Основною метою проекту ДПТ є:

- реалізація стратегії Генерального плану міста щодо ефективного використання міських земель - реструктуризація промислових підприємств, що на даний час не працюють, та створення кварталу сучасного житла з об`єктами обслуговування та громадського центру мікрорайонного рівня, які повинні відповідати нинішнім тенденціям. вітчизняного і світового містобудування, мати високу комерційну привабливість;

- створення комфортних умов для проживання мешканців - забезпечення нормативним соціально-гарантованим рівнем установами і підприємствами обслуговування, місцями постійного зберігання автомобілів, нормативним рівнем озеленення та ін.;

- формування повноцінного високоякісного життєвого середовища (Том 1, стор.11).

З метою формування здорового і комфортного середовища для відпочинку та забезпечення охорони природного середовища в межах території, що проектується, рекомендовано виконання ряду планувальних та інженерних заходів по облаштуванню території:

- територіально-планувальна організація містобудівного освоєння території з урахуванням всіх планувальних обмежень;

- дотримання санітарно-захисних зон та створення захисних рослинних поясів навколо виробничих підприємств та складських територій;- зниження рівня забруднення атмосферного повітря від автомобільного транспорту за рахунок раціональної організації системи дорожнього руху;

- забезпечення на сельбищній території акустичного режиму, що відповідає гігієнічним нормативам, повинно здійснюватися шляхом застосування містобудівних, будівельних та конструктивних рішень, адміністративно-організаційних заходів. При проектуванні системи вулично-дорожньої і транспортної мережі населеного пункту перевага повинна надаватись варіантам, які знижують загальну площу зони акустичного дискомфорту і враховують щільність населення, яке проживає на ній зараз і на перспективу;

- для захисту від акустичного забруднення вздовж дорожньо-вуличної мережі: дотримання вимог щодо плану червоних ліній з застосуванням шумоізоляційних матеріалів для фасадної частини будинків та внутрішньої планувальної організації житлових приміщень (спальні кімнати з виходом у дворовий простір), громадських будівель, застосування шумоізоляційних склопакетів у оздобленні віконних отворів, створення озеленення вздовж вулиць;

- житлову забудову, дитячі дошкільні заклади, школи, заклади охорони здоров`я потрібно розташовувати в зоні, що найбільш віддалена від джерел акустичного забруднення;

- розширення мережі та благоустрій внутрішньо-квартального озеленення з використанням декоративних насаджень;

- розширення мережі та благоустрій внутрішньо-квартального озеленення з використанням декоративних насаджень;

- 100% забезпечення території централізованою системою водопостачання та водовідведення;

- забезпечення території централізованою планово-регулярною санітарною очисткою із запровадженням, системи роздільного збирання відходів та своєчасного їх видалення;

- проведення комплексу заходів з інженерної підготовки та впорядкування поверхневого стоку території;

- здійснення оздоровчих заходів на територіях підприємств та комунально- складських об`єктів, намічених для реструктуризації виробництва, що забезпечать нормативну якість середовища, підтверджену відповідними дослідженнями;

- розширення мережі та благоустрій зелених насаджень загального призначення за рахунок внутрішнього озеленення кварталів, створення рекреаційних зон та цікавих пейзажних куточків з використанням декоративних насаджень, організація спортивно- оздоровчих майданчиків;

- організація зона відпочинку на ставку;

- протишумове озеленення вздовж доріг;

- для остаточного вирішення комплексу шумозахисних заходів виконати акустичні розрахунки та з проведенням дослідження шуму на територіях житлових та громадських об`єктів наближених до проїжджих частин вулиць та інших об`єктів, які можуть бути джерелами шуму. Очікуваний рівень шуму для об`єктів житлового та громадського призначення та інших прирівняних до них об`єктів та територій не повинен перевищувати допустимі значення (Том 1, стор. 40-41).

На етап 20 років, додатково до вже існуючих, передбачається будівництво наступних закладів обслуговування населення (Том 1, стор. 58-59):

Назва об`єктуПотужністьТериторія, гаЗагальна площа,
Лікарня з пологовим будинком500 ліжок418200
Паркінг на північному розі вул.Милославської та Електротехнічної6750 м/м1,95172197
Спортивно-оздоровчий комплекс 3 басейном2802,2713450
Льодовий стадіон 0,856000
Паркінг по вул.Закревського19001,7466500
Механізовані паркінги по вул. Оноре де Бальзака2x270 900
Зблокована школа, у кварталі з південного боку від вул.Милославської.19803,889100
Новий дитячий дошкільний заклад мікрорайону у кварталі з північного боку вул.Милославської2751,111000
Новий дитячий дошкільний заклад мікрорайону у кварталі між вулицями Милославською, Перспективною, М.Цвєтаєвої га водоймою2751,111000
Вбудовано-прибудований дитячий дошкільний заклад на вул. Електротехнічна780,3273300
Також проектними рішеннями ДПТ на перспективу передбачено усунення чисельних недоліків транспортної інфраструктури, заходи з підвищення загальної пропускної спроможності вуличної мережі та поліпшення транспортної ситуації, в т.ч. розвиток пасажирського транспорту (Том 1, стор. 62-65).

Крім того, ДПТ передбачає розвиток озеленення території, зокрема:

реконструкцію зелених насаджень на рекреаційних територіях навколо озер вздовж вул.Закревського з організацією майданчиків для відпочинку та заняття спортом;

створення скверу на вул. Милославській;

розміщення озеленених ділянок з майданчиками для ігор дітей та господарських майданчиків в межах дворового простору груп житлових будинків;

посадки зелених насаджень в санітарно захисних зонах від існуючих гаражів, складських приміщень та комунальних підприємств (Том 1, стор. 68-69).

На перспективу в межах ДПТ передбачається збільшення площі зелених насаджень з 36,62 га до 38,9 га (Том 1, стор. 72).

Зазначені завдання та заходи цілком відповідають положенням «Стратегії розвитку Києва до 2025 року», затвердженої рішенням Київради від 15.12.2011 №824/7060 (у редакції рішення Київради від 06.07.2017 р. №724/2886), зокрема:

- Оперативним цілям розвитку міста Києва: забезпечення екологічної безпеки в столиці та зниження негативного впливу на довкілля, впорядкування та розвиток публічного простору;

- Заходам з підвищення якості міського планування з урахуванням потреб громади та сучасних європейських практик: розробка та затвердження нового Генерального плану, а також відповідної містобудівної документації (в т.ч. планів зонування, детальних планів територій) з урахуванням наявних галузевих концепцій розвитку і європейських норм / стандартів в галузі сталого міського планування та будівництва;

- Заходам з впровадження прозорої системи розвитку об`єктів міського простору: Забезпечення розвитку наявної і створення нової соціальної та інженерно транспортної інфраструктури (а не надмірного використання ресурсу існуючої).

Крім того, проектні рішення оскаржуваного ДПТ направлені на реалізацію цілей чинного Генерального плану м. Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київради від 28.03.2002 р. №370/1804, виходячи з наступного.

Розділом 2 («Передумови та стратегічні цілі перспективного розвитку Києва») Основних положень Генерального плану м. Києва на період до 2020 року (наявні в матеріалах справи) визначено, що:

- Стратегічна мета розвитку Києва у довгостроковій перспективі - це створення високоякісного середовища життєдіяльності населення на основі сталого розвитку міста в нових соціально-економічних умовах та забезпечення виконання Києвом функцій столиці України. Сталий розвиток Києва визначається як збалансоване функціонування міста, забезпечення економічного зростання і потреб населення з одночасним поліпшенням екологічного стану міського середовища в цілому, а також раціональне використання всіх ресурсів, в тому числі природних, технологічне переоснащення і реструктуризація підприємств, удосконалення соціальної. виробничої, транспортної, інженерної інфраструктури міста, поліпшення умов проживання, відпочинку та оздоровлення, збереження та збагачення природних ландшафтів та культурної спадщини.

- формування повноцінного життєвого середовища, зокрема, шляхом удосконалення функціонально-планувальної організації забудови міста (ущільнення, послідовна регенерація, реконструкція з урахуванням перспективних потреб і сучасних вимог), підвищення інтенсивності використання міських територій в цілому.

Вказане в сукупності спростовує доводи позивача щодо порушення його прав на безпечне та комфортне проживання, більше того, належних та допустимих доказів на підтвердження порушення прав позивача останнім не надано.

Звертаючись до суду з позовом про оскарження рішення Київської міської ради від 26 червня 2018 року № 992/5056 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Миколи Закревського, Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва», позивач зобов`язаний зазначити не лише в чому полягала неправомірність, на його думку, такого рішення, а й чим таке рішення порушує його права та інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Водночас, звертаючись до суду з даним позовом позивач не зазначив яким чином оскаржуване розпорядження впливає безпосередньо на його права та інтереси у сфері публічно-правових відносин. Сфера застосування норм оскаржуваного рішення безпосередньо не стосується позивача, ним не визначається ні його прав ні обов`язків, оскільки його реалізація опосередкована прийняттям та вчиненням інших юридично значимих актів чи дій, які в свою чергу матимуть значення при визначенні певних прав осіб приватного права.

З врахуванням викладеного, суд вважає відсутнім факт можливого порушення відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, у площині публічно-правових відносин прав та інтересів позивача у зв`язку із прийняттям оскаржуваного рішення.

До того ж, Окружний адміністративний суд міста Києва приходячи до переконання про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, приймає до уваги те, що позивач є мешканцем безпосередньо вулиці Миколи Закревського, надає аргументацію в у відповідних межах забудови, а отже, затвердження детального плану всієї території в межах вулиць Оноре де Бальзака, Милославської, Олександра Сабурова у Деснянському районі м. Києва, жодним чином не впливає на коло охоронюваних законом прав та інтересів позивача, внаслідок чого оскаржуване рішення в цій частині не може призводити до виникнення, припинення чи зміни існуючих прав позивача (відсутність порушеного права), що є самостійною підставою для відмови в позові.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої підлягають відшкодуванню або оплаті витрати позивача - не суб`єкта владних повноважень лише при задоволенні адміністративного позову.

З огляду на викладене, відшкодуванню судові витрати не підлягають, оскільки судом позовні вимоги не задовольняються.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 - відмовити в повному обсязі.

ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

Київська міська рада (, 01044, м.Київ, вул.Хрещатик, 36)

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, 01001, м.Київ, вул.Хрещатик, 32)

Приватне акціонерне товариство «Квадрат-Україна» (, 04070, м.Київ, Набережне шосе, 28)

КОМУНАЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «ІНСТИТУТ ГЕНЕРАЛЬНОГО ПЛАНУ М. КИЄВА» (, 01001, м.Київ, вул.Хрещатик, 32)

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. З дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Пунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147- VIIІ передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення виготовлено 18.02.2020

Суддя Р.О. Арсірій