Справа № 280/6031/19
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

18 лютого 2020 року (о 16 год. 00 хв.)Справа № 280/6031/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» (69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, 27/29, офіс 60, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 166, ); Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

05.12.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» (далі позивач або ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ») до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач 1 або ГУ ДПС у Запорізькій області), Державної податкової служби України (далі відповідач 2 або ДПС України), в якому, з урахуванням уточненого позову (вх. № 53722 від 18.12.2019), позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії відповідача 1 про внесення ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» до переліку ризикових суб`єктів господарювання, оформлене протоколом № 10 від 11.09.2019 та зобов`язати відповідача 1 виключити ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» з переліку ризикових суб`єктів господарювання;

визнати протиправними та скасувати рішення комісії відповідача 1 від 31.10.2019 №1319227/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 41 від 30.09.2019; від 31.10.2019 № 1319225/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 28 від 24.09.2019; від 31.10.2019 № 1319216/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 04.09.2019; від 31.10.2019 № 1319194/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 25 від 23.09.2019; від 31.10.2019 № 1319223/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 03.09.2019; від 31.10.2019 № 1319205/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 15 від 18.09.2019; від 31.10.2019 №1319238/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 02.09.2019; від 31.10.2019 № 1319193/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 19 від 19.09.2019; від 31.10.2019 № 1319226/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 34 від 26.09.2019; від 30.10.2019 № 1318504/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 39 від 28.09.2019; від 30.10.2019 № 1318492/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 36 від 27.09.2019; від 30.10.2019 № 1318490/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 23 від 20.09.2019; від 30.10.2019 №1318488/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 14 від 18.09.2019;

зобов`язати відповідача 2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019. № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ГУ ДПС у Запорізькій області протиправно віднесено позивача до переліку ризикових платників податків, оскільки підприємство не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платників податків. Позивач вказує, що рішення відповідача, викладене в протоколі № 10 від 11.09.2019, не містить належної мотивації та причин його прийняття. Так, ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні № 41 від 30.09.2019, №28 від 24.09.2019. № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, №15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, №36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019, проте, позивачем отримано квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, в яких зазначено, що документи прийнято, але реєстрація зупинена. Зазначає, що підставою для зупинення реєстрації податкових накладних слугувало те, що податкові накладні відповідають вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим позивачу запропоновано надати додаткові документи та пояснення по вказаній накладній. Вказує, що позивач скористався наданим правом та подав пояснення щодо підстав складання та направлення на реєстрацію спірних податкових накладних, а також надав окремий пакет документів, проте, отримав відмову у реєстрації спірних податкових накладних в ЄРПН. Позивач вважає прийняті рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН необґрунтованими, протиправними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства України, оскільки оскаржувані рішення не містять підкреслень тих документів, які на думку відповідачів не надані, що в свою чергу робить це рішення формальним та таким, що не ґрунтуються на результатах аналізу пакету документів платника податків. Крім того, позивач вказав і на ту обставину, що позивач надав на адресу відповідача всі необхідні документи, які підтверджують законність здійснення позивачем господарської діяльності та реальне виконання операції, за якими складені податкові накладні, проте, відповідачем не надано належної оцінки поданим документам. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 23.12.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні) у судовому засіданні 21.01.2020. Відповідачам запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

11.01.2020 до суду від представника відповідачів надійшов відзив на позов (вх. № 1361), в якому зазначає, що реєстрація податкових накладних, складених ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» № 41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019. № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019 зупинена у зв`язку з тим, що податкові накладні відповідали критеріям оцінки ступеня ризиків, встановлених відповідно до п.74.2 ст.74 ПК України та визначених пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН. Так, дії комісії ГУ ДПС у Запорізькій області щодо віднесення позивача до переліку ризикових платників податку, відповідно до пп. 1.6 п.1 Критеріїв у зв`язку із наявністю податкової інформації, самі по собі не є юридично значеними для позивача, оскільки не мають безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а, відтак, дії відповідача безпосередньо не порушують права та інтереси позивача. Зазначає, що за результатами аналізу наданих документів було встановлено, що платником податку не у повному обсязі надані документи, надання яких передбачено пунктами 13, 14 Постанови КМУ №117. Вважає, що відповідачем правомірно прийняті рішень про відмову в реєстрації спірних податкових накладних. Просить відмовити у задоволенні позову.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 42568992) зареєстроване як юридична особа 23.10.2018 номер запису: 1 103 102 0000 045507, як платник податку на додану вартість зареєстроване 01.12.2018, що підтверджується Витягом з Реєстру платників податку на додану вартість № 131 від 29.11.2018. Згідно відомостей, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, позивач здійснює економічну діяльність за наступними видами: оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами (основний) (код КВЕД 46.32); роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (код КВЕД 47.11); роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.22); роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.29); роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами (код КВЕД 47.81); надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (код КВЕД 68.20) (т.1 а.с.50, 39-40).

25.11.2019, позивачем у Електронному кабінеті платника виявлено інформацію про відповідність ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» критеріям ризиковості платника податків, період дії ознаки ризиковості: дата початку: 11.09.2019, Тип ознаки, за якою внесено в реєстр ризикових платників: пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Листом від 29.11.2019 б/н, позивач звернувся до ГУ ДПС у Запорізькій області із запитом про надання копії протоколу засідання Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» до переліку ризикових суб`єктів господарювання. У запиті також позивач просив повідомити про підстави включення ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» до переліку ризикових платників із зазначенням конкретного абзацу підпункту 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» (т.1 а.с.38).

Листом від 17.12.2019 №21768/10/08-01-06-03-17 ГУ ДПС у Запорізькій області надано відповідь, що протоколом Комісії ГУ ДПС у Запорізькій області від 11.09.2019 ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» () віднесене до переліку ризикових платників у зв`язку з наявністю ознак ризиковості, а саме: наявністю податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності та визначає ризиковість здійснення господарських операцій платником. Також, контролюючим органом надано витяг з протоколу № 10 від 11.09.2019 засідання Комісії ГУ ДФС у Запорізькій області, створеної відповідно до наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 14.03.2018 №799, на виконання Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою встановлено порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та порядок роботи комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (т.1 а.с.18-19).

У Витягу з протоколу № 10 від 11.09.2019 зазначено, що члени Комісії ГУ ДФС у Запорізькій області доповіли про отримання від Олександрівського управління інформації, відповідно до якої можливе включення до реєстру ризикових за критерієм «в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в доданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування»: - ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (). Ухвалили: визначити наступні суб`єкти господарювання такими, що відповідають критеріям ризиковості (відповідно до пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податку): - ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (). Надано доручення секретарю Комісії забезпечити внесення до бази ризикових платників підприємства, що відповідають критеріям ризиковості: - ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (). Отже фактично зазначеним протокольним рішенням визначено суб`єкта господарювання ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» таким, що відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку (т.1 а.с.20).

Позивач вважає включення позивача до переліку ризикових суб`єктів господарювання на підставі пп.1.6. п. 1 Критеріїв ризиковості неправомірним, та відповідно, рішення про внесення позивача до переліку ризикових суб`єктів господарювання, оформлене протоколом від 11.09.2019 № 10 протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Так, судом встановлено, що в межах господарської діяльності позивачем складено податкові накладні №41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019, № 4 від 04.09.2019, №25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, №14 від 18.09.2019 (т.1 а.с.95,97,99,101,103,105,107,109,111,113,115,119) за фактом поставки товару (м`яса птиці) у межах виконання Договору №3/19 поставки товару від 11.02.2019, укладеного з ТОВ «АГРО СИРОВИНА» (т.1 а.с.155-157), та Договору № 12/19 поставки товару від 01.09.2019, укладеного з ФОП ОСОБА_1 (т.1 а.с.191-193), а саме:

1) за видатковими накладними № 190 від 30.09.2019, № 174 від 24.09.2019, № 152 від 04.09.2019, № 173 від 23.09.2019, № 151 від 03.09.2019, № 163 від 18.09.2019, № 150 від 02.09.2019, № 164 від 19.09.2019, № 183 від 26.09.2019 товар (м`ясо птиці) був поставлений на користь ТОВ «АГРО-СИРОВИНА».

Платіжними дорученнями № 1943 від 23.09.2019, № 2044 від 18.09.2019, № 2032 від 13.09.2019, № 2012 від 09.09.2019, № 2038 від 17.09.2019 покупцем здійснено розрахунок за придбаний товар, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361 «Розрахунки з вітчизняними покупцями» за вересень 2019 року.

Відповідно до п. 2.2 Договору № 3/19 поставки товару від 11.02.2019, укладеного з ТОВ «АГРО СИРОВИНА», товар був доставлений зі складу ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (м.Запоріжжя, вул. Сапожнікова, 8А) на склад покупця (м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 1-Б) автомобільним транспортом продавця (автомобіль Mercedes-Benz, державний номер НОМЕР_1 , водій ОСОБА_2 ), що підтверджується товарно-транспортними накладними № 2 від 30.09.2019, № 1 від 24.09.2019, № 1-03/19 від 04.09.2019, №1 від 23.09.2019, №1-08/19 від 03.09.2019. № 1-03/19 від 18.09.2019, №1-09/19 від 02.09.2019, № 1 від 19.09.2019, № 1 від 26.09.2019.

2) за видатковими накладними № 188 від 28.09.2019, № 185 від 27.09.2019, №171 від 20.09.2019, № 162 від 18.09.2019 товар (м`ясо птиці) поставлений на користь ФОП ОСОБА_1 .

Платіжними дорученнями № 1528 від 01.10.2019, № 1466 від 24.09.2019 покупцем здійснено розрахунок за придбаний товар, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361 «Розрахунки з вітчизняними покупцями» за вересень 2019 року.

Відповідно до п. 2.2. Договору № 12/19 поставки товару від 01.09.2019, укладеного з ФОП ОСОБА_1 , товар доставлений зі складу ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» (м. Запоріжжя, вул. Сапожнікова, 8А) на склад покупця (м. Запоріжжя, пр. Соборний, 135) автомобільним транспортом продавця (автомобіль Mercedes-Benz, державний номер НОМЕР_2 , водій ОСОБА_2 ), що підтверджується товарно-транспортними накладними №1 від 28.09.2019, № 2 від 27.09.2019, № 3 від 20.09.2019, №1-09/19 від 18.09.2019.

Факт наявності товару (м`яса птиці) на момент його продажу на користь ТОВ «АГРО-СИРОВИНА» та ФОП ОСОБА_1 у власності ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 281 «Товари на складі» за вересень 2019 року.

Товар був придбаний позивачем у власність у ТОВ «КЛІДІ ЛТД» на підставі Договору поставки № 21/3 від 25.03.2019 за видатковими накладними № 1269 від 02.09.2019 (ТТН № 1 від 02.09.2019), № 1309 від 09.09.2019 (ТТН № 1 від 09.09.2019), № 1389 від 17.09.2019 (ТТН № 1 віл 17.09.2019), № 1416 від 23.09.2019 (ТТН № 1 від 23.09.2019), №1417 від 26.09.2019 (ТТН № 1 від 26.09.2019), оплачений покупцем, що підтверджується платіжним дорученням № 178 від 13.09.2019, № 160 від 16.09.2019, № 185 від 24.09.2019, №197 від 08.10.2019, № 183 від 20.09.2019 та оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками» за 01.09.2019 - 08.10.2019.

Відповідно до приписів п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, податкові накладні №41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019, № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, №3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019 та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до квитанції від 27.09.2019 та від 15.10.2019 податкові накладні прийнято, але реєстрацію зупинено посилаючись на п. 201.16 ст. 201 ПК України та пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с.96, 98, 100, 102, 104, 106, 107, 110, 112, 114, 116, 118, 120).

22.10.2019 та 23.10.2019 позивачем, на підставі п. 14 Постанови КМУ «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» № 117 від 21.02.2018 (далі Постанова № 117), та п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України направлено письмові пояснення з копіями документів про підтвердження реальності здійснення операцій, по спірним податковим накладним (т.1 а.с.121-128).

Однак, Комісією Головного управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийняті рішення від 31.10.2019 №1319227/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 41 від 30.09.2019; від 31.10.2019 № 1319225/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 28 від 24.09.2019; від 31.10.2019 № 1319216/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 04.09.2019; від 31.10.2019 № 1319194/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 25 від 23.09.2019; від 31.10.2019 № 1319223/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 3 від 03.09.2019; від 31.10.2019 № 1319205/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної №15 від 18.09.2019; від 31.10.2019 №1319238/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 02.09.2019; від 31.10.2019 № 1319193/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 19 від 19.09.2019; від 31.10.2019 № 1319226/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 34 від 26.09.2019; від 30.10.2019 № 1318504/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 39 від 28.09.2019; від 30.10.2019 № 1318492/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 36 від 27.09.2019; від 30.10.2019 № 1318490/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної №23 від 20.09.2019; від 30.10.2019 №1318488/42568992 про відмову у реєстрації податкової накладної № 14 від 18.09.2019 (т.1 а.с.129-154).

Підставою вказаних рішень зазначено, що платником податку не надано контролюючому органу копії документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Вважаючи прийняті відповідачем 1 рішення протиправними позивач звернувся до суду із даним позовом про їх скасування та зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).

Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі -Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 етапі 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів, відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість, відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Згідно до положень підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також, права та обов`язки її членів.

За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Також, на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 року №523 затверджено Порядок взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі по тексту - Порядок №523).

Організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів визначає Порядок роботи комісій.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку роботи комісій комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 6 Порядку №523 Комісіями регіонального рівня здійснюється, зокрема, розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі -Критерії).

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісії (пункт 7 Порядку №523).

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку №523 до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

При цьому прийняття рішення у формі окремого документа чинним законодавством не передбачено, у зв`язку з чим суд зазначає, що протокол №10 від 11.09.2019 є формою рішення суб`єкта владних повноважень.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з н.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок», як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп. 1.1 -1.5.

Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв. - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.

Позивач віднесений до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 1.6 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до листа Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018.

У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: «1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не мас відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України(далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків вноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».

Тобто, негативні наслідки для ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» настали у зв`язку із застосуванням відповідачем Критеріїв ризиковості здійснення операцій, встановлених листом ДФС України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018.

Однак, лист Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 не затверджений будь-яким наказом Державної фіскальної служби України і не погоджений з Міністерством фінансів України, у зв`язку з чим не відповідає пункту 10 Порядку №117. З огляду на відсутність державної реєстрації вказаний лист не може вважатись актом управління довгострокового та неодноразового застосування, який встановлює, змінює або припиняє загальні правила регулювання однотипних відносин щодо широкого кола осіб, а тому має виключно інформативно-рекомендаційний характер.

Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Частиною п`ятою вказаної норми встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 02.04.2019 у справі №822/1878/18 (адміністративне провадження № К/9901/4668/19) зазначив, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Враховуючи вищевикладене, застосування у спірних правовідносинах Критеріїв ризиковості платників податку, визначених листом Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018, є безпідставним.

Разом з цим, внесення позивача до переліку ризикових платників, перешкоджають провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що всі податкові накладні починаючи з вересня 2019 року, які реєструє позивач в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій. Зокрема, такі перешкоди виявляються у тому, що позивач позбавлений права включити у певному періоді до податкового кредиту сум податку на додану вартість по податкових накладних або розрахунках коригування, незареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних в такому періоді, що негативно впливає на фінансовий стан підприємства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За визначенням статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 75 КАС України).

Відповідачем не надано суду жодного належного та достовірного доказу, а також матеріалів, на підставі яких ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» віднесено до ризикових платників податку.

Інформація, яка б свідчила про проведення ризикових операцій ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ», в матеріалах справи відсутня.

Під час розгляду справи відповідачем суду не надано доказів, які б підтверджували правомірність включення позивача до переліку ризикових підприємств.

Крім того, на думку суду, відповідачем 1 прийнято оскаржуване протокольне рішення з недотриманням пункту 9 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України - без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення. Протилежного відповідачем не доведено.

Разом з цим, під час розгляду справи судом встановлено наступне:

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» зареєстроване за адресою: 69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, 27/29, оф.60;

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» зареєстроване як платник податків 24.10.2018, як платник ПДВ зареєстроване 01.12.2018;

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» має відкритий поточний рахунок у національній валюті №UA6389901 у AT «Альфа-Банк», МФО 300346, через який здійснюються розрахунку з покупцями та постачальниками;

Керівником ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є Чуріліна Олена Леонідівна, відомості про те, що зазначена особа була засновником чи директором суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років контролюючим органом у оскаржуваному рішенні не наведено;

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» у встановлені Податковим кодексом України строки подані податкові декларації з ПДВ за вересень-жовтень 2019 року, отримання яких контролюючим органом підтверджується Квитанціями № 2 від 21.10.2019 та від 20.11.2019;

ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» у встановлені Податковим кодексом України строки подана податкова декларація з податку на прибуток підприємства за 2018 рік, отримання якої податковим органом підтверджується квитанцією № 2 від 27.02.2019, а також Фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва за 2018 рік, отримання якого контролюючим органом підтверджується Квитанцією № 2 від 27.02.2019;

у оскаржуваному рішенні контролюючим органом не наведена та у належний спосіб не обґрунтована інформація, яка б свідчила про проведення ризикових операцій ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ».

За таких обставин, рішення комісії відповідача, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлене протоколом від 11.09.2018 №10, про внесення до бази ризикових платників-підприємства, що відповідають критеріям ризиковості ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» є протиправним та підлягає скасуванню.

Також підлягає задоволенню і позовна вимога щодо зобов`язання відповідача виключити ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» з переліку ризикових платників податків з огляду на таке.

За приписами частини 3 статті 245 КАС України, у разі скасування індивідуального акту суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Отже процесуальним законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень вчиняти певні дії.

За приписами статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі «ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ» (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: «50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 28 - 36, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)».

Суд вважає, що задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ГУ ДПС в Запорізькій області виключити ТОВ «ФОРВАРД-ОПТ» з переліку ризикових платників податку є достатнім та ефективним способом захисту порушеного права позивача та забезпечує дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Посилання відповідача на правові висновки постанови Верховного Суду від 27.08.2019 по справі №540/2077/18 суд вважає безпідставними, оскільки, предметом розгляду у наведеній справі був лише проект рішення контролюючого органу про присвоєння платнику податків ознаки ризиковості та вимога платника про скасування рішення контролюючого органу про зупинення реєстрації податкових накладних. Саме рішення про зупинення реєстрації податкових накладних кваліфіковано Верховним Судом у якості проміжного, а не остаточного результату реалізації податкового контролю. Втім у межах даного спору судом встановлено, що контролюючим органом складено не проект рішення про присвоєння платнику ознаки ризиковості, а прийнято саме таке рішення.

Разом з цим, відповідно до пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Згідно з абз.1-2 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п.21 «Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації», затвердженому 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України №117 (далі - «Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації») комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Відповідачем 1 не надано до суду доказів додержання вимог п.21 «Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації», результатів проведених звірок/перевірок інформаційних джерел та наданих позивачем документів.

У п.17 «Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації», зокрема, зазначено: «… Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні. Забезпечення обліку матеріалів роботи комісії контролюючого органу покладається на секретаря такої комісії .…».

Відповідачем 1 не надано до суду копію протоколів засідань Комісії під час прийняття Рішень про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, матеріалів роботи комісії тощо.

Відтак, відповідачем 1 документально не доведено додержання процедури розгляду матеріалів.

Відповідно до п.19 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого 29.12.2010 постановою Кабінету Міністрів України №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду).

Згідно з п.20 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

В обґрунтування позовних вимог позивачем надано до суду всі первинні документи, які підтверджують реальність здійснення господарської операції з поставки товару.

Так, в оскаржуваних рішеннях від 31.10.2019 №1319227/42568992; від 31.10.2019 №1319225/42568992; від 31.10.2019 № 1319216/42568992; від 31.10.2019 №1319194/42568992; від 31.10.2019 № 1319223/42568992; від 31.10.2019 №1319205/42568992; від 31.10.2019 №1319238/42568992; від 31.10.2019 №1319193/42568992; від 31.10.2019 №1319226/42568992; від 30.10.2019 № 1318504/42568992; від 30.10.2019 №1318492/42568992; від 30.10.2019 № 1318490/42568992; від 30.10.2019 №1318488/42568992, підставою відмови у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Запорізькій області зазначено: «Прийнято рішення про: відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Підстави: ненадання платником податку копій документів: «…Первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано підкреслити)…».

Судом досліджено Повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено та додані до нього документи, які надсилались позивачем до контролюючого органу.

У чому саме полягає: «… ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. …», як то зазначено у Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідач-1,2 документально суду не довів.

Звідси, пропозиції відповідача-1,2 надати позивачу «пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», як то зазначено у Квитанції, на думку суду є необґрунтованими.

Судом з`ясовано, що вказані пояснення надаються платником податків у довільній формі.

Суд вважає, що контролюючий орган не може вимагати від позивача того, що не регламентовано нормою права. Що саме повинен був зазначити у поясненнях позивач, хід викладення інформації відповідач суду не довів.

Як свідчать матеріали справи, позивачем надавались письмові пояснення та документи, на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, до яких застосована процедура зупинення реєстрації згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України.

На думку суду, позивачем надані документи та пояснення, достатні для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних складених позивачем податкових накладних № 41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019, №4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019.

З урахуванням приписів ч.2 ст.2 КАС України суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що рішення від 31.10.2019 №1319227/42568992; від 31.10.2019 №1319225/42568992; від 31.10.2019 № 1319216/42568992; від 31.10.2019 №1319194/42568992; від 31.10.2019 № 1319223/42568992; від 31.10.2019 №1319205/42568992; від 31.10.2019 №1319238/42568992; від 31.10.2019 №1319193/42568992; від 31.10.2019 №1319226/42568992; від 30.10.2019 № 1318504/42568992; від 30.10.2019 №1318492/42568992; від 30.10.2019 № 1318490/42568992; від 30.10.2019 №1318488/42568992 про відмову в реєстрації спірних податкових накладних прийнято відповідачем 1 не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень, не розсудливо, а отже є неправомірними і підлягають скасуванню.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.1 ст.2 КАС України).

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019, № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідачі, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довіли правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суб`єктами владних повноважень у справі були Головне управління ДПС у Запорізькій області та Державна податкова служби України, то з бюджетних асигнувань цих органів солідарно повинні бути присуджені позивачу судові витрати зі сплати судового збору, документально підтверджені у сумі 26894,00 грн.

Разом з цим, 17.01.2020 до суду від представника позивача надійшла заява про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу. Зазначена заява отримана представником відповідачів 17.01.2020, що підтверджується відповідною відміткою на клопотанні.

У зазначеній заяві позивач просить суд стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів понесені позивачем судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000,00 грн.

Представник відповідачів заперечив проти клопотання щодо стягнення судових витрат. На обґрунтування заперечень зазначив, що сума коштів, яку представник позивача просить стягнути на свою користь, є не співмірною з фактично виконаними послугами та роботами через типовість таких справ, судову практику по розгляду таких справ. Окрім того, справи з позовними вимогами про скасування рішення щодо реєстрації податкової накладної у позивача є типовими та одноманітними, оскільки відповідачами у таких справах є один і той самий орган, спір виникає з аналогічних підстав, відносини у яких виникає спір регулюються одними нормами права. Зазначає, що суд, враховуючи принцип справедливості, має прийняти до уваги позицію ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії». Так, ЕСПЛ наголосив, що відшкодовуванню підлягають лише витрати, які мають розумний розмір. З урахуванням вищезазначеного просить зменшити розмір стягнення витрат на оплату правничої допомоги позивача з урахуванням наданих заперечень.

Частиною 1 ст.132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частинами 1 та 2 ст.16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

З метою отримання професійної правничої допомоги позивачем було укладено з адвокатським бюро «ПШЕЦЬ ОЛЕКСАНДР» в особі Керуючого бюро Пшець Олександра Вікторовича договір про надання правової допомоги № 29/11/19 від 29.11.2019 (т.2 а.с.37-38).

За умовами п. 2 Додаткової угоди № 1 від 10.12.2019 (т.2 а.с.39), винагорода (гонорар) за надання правової допомоги по даному Договору визначена сторонами наступним чином:

- підготовка позовної заяви - 4000,00 грн.;

- представництво інтересів в судових засіданнях - 4000,00 грн. (за один судо/день);

- підготовка клопотань, письмових пояснень, відповідей, та інших заяв по суті справи та заяв з процесуальних питань - 2000,00 грн. за один документ.

Вартість наданих адвокатських послуг відповідає розміру гонорару за надання аналогічних послуг адвокатів, яка склалася в Україні, що підтверджується рекомендованими (мінімальними) ставками адвокатського гонорару, які були затверджені рішенням Ради адвокатів Чернігівської області № 57 від 16.02.2018 та рішенням Ради адвокатів Харківської області № 17 від 21.03.2018. Зазначені рішення долучені до матеріалів справи.

Адвокатське бюро «ПШЕЦЬ ОЛЕКСАНДР» виставило рахунок на оплату послуг №1 від 10.12.2019 на суму 20000,00 грн. (т.2 а.с.41).

Вказані послуги прийняті позивачем за Актом № 1 прийняття-передачі наданих послуг від 15.01.2020 та оплачені позивачем, що підтверджується платіжним дорученням № 259 від 11.12.2019, які містяться в матеріалах справи (т.2 а.с.40, 42).

Однак, у заяві про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу представник позивача просить стягнути витрати у загальній сумі 6000,00 грн., які складаються з підготовки позовної заяви (4000,00 грн.) та підготовки відповіді на відзив (2000,00 грн.).

Суд зазначає, що позовна заява від 02.12.2019 (вх. № 51265 від 05.12.2019) та відповідь на відзив (вх. № 2695 від 17.01.2020) підписані безпосередньо представником позивача, послуги щодо підготовки позовної заяви та відповіді на відзив прийняті позивачем за відповідним Актом № 1 прийняття-передачі наданих послуг від 15.01.2020 та оплачено відповідним платіжним дорученням, а відтак понесення витрат позивачем за вказані послуги підтверджується належним чином є співмірними та підлягає відшкодуванню.

Разом з цим, суд приймає до уваги позицію ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії». Так, ЕСПЛ наголосив, що відшкодовуванню підлягають лише витрати, які мають розумний розмір.

Як зазначено ЄСПЛ у п.268 Рішення по справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 (Заява № 19336/04): «Згідно з практикою Суду, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі «Ботацці проти Італії» (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява №34884/97, п.30, ECHR 1999-V).».

Аналогічну практику вирішення питання судових витрат застосовано ЄСПЛ у п.95 рішення у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015, пп.34-36 рішення у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009, п.80 рішення у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006, п.88 рішення у справі «Меріт проти України» від 30.03.2004.

Правові позиції щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу адвоката викладені в постановах Верховного Суду від 15.05.2018 у справі №821/1594/17 (адміністративне провадження №К/9901/39873/18), від 08.05.2018 у справі №810/2823/17 (адміністративне провадження №К/9901/7937/18) від 05.09.2019 №826/841/17 (адміністративне провадження №К/9901/5157/19).

Отже, вимоги позивача щодо відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 6 000,00 грн. підлягають задоволенню солідарно з відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 143, 243-246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» (69063, м. Запоріжжя, вул. Поштова, 27/29, офіс 60, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 166, ); Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» (69063, м.Запоріжжя, вул. Поштова, 27/29, офіс 60, ) до переліку ризикових суб`єктів господарювання, оформлене протоколом від 11.09.2019 № 10.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 31.10.2019 №1319227/42568992; від 31.10.2019 № 1319225/42568992; від 31.10.2019 №1319216/42568992; від 31.10.2019 № 1319194/42568992; від 31.10.2019 №1319223/42568992; від 31.10.2019 № 1319205/42568992; від 31.10.2019 №1319238/42568992; від 31.10.2019 № 1319193/42568992; від 31.10.2019 №1319226/42568992; від 30.10.2019 № 1318504/42568992; від 30.10.2019 №1318492/42568992; від 30.10.2019 № 1318490/42568992; від 30.10.2019 №1318488/42568992;

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 41 від 30.09.2019, № 28 від 24.09.2019, № 4 від 04.09.2019, № 25 від 23.09.2019, № 3 від 03.09.2019, № 15 від 18.09.2019, № 2 від 02.09.2019, № 19 від 19.09.2019, № 34 від 26.09.2019, № 39 від 28.09.2019, № 36 від 27.09.2019, № 23 від 20.09.2019, № 14 від 18.09.2019.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 13447,00 грн. (тринадцять тисяч чотириста сорок сім гривень 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000 грн. (три тисячі гривень 00 копійок).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРВАРД-ОПТ» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 13447,00 грн. (тринадцять тисяч чотириста сорок сім гривень 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн. (три тисячі гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 18.02.2020.

Суддя Ю.В. Калашник