Справа № 540/338/20
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/338/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання незаконною та скасування вимоги про спалату недоїмки та нарахованих штрафних санкцій,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до відповідача, в якому просить: визнати незаконним вимогу про сплату недоїмки та нарахованих штрафних санкцій за період з 2011 року по 2013 рік у розмірі 14087,75 грн. відносно ФОП ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 122 КАС України також передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, спеціальним Законом встановлено строк звернення до суду щодо оскарження вимоги по сплаті ЄСВ -10 днів.

Такі висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеній у постанові від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18 (касаційне провадження № К/9901/13133/19).

Відповідно до змісту позовних вимог, позивач просить скасувати вимогу Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про сплату недоїмки та нарахованих штрафних санкцій за період з 2011 року по 2013 рік у розмірі 14087,75 грн. відносно ФОП ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач на своє звернення №К122971/ДЗН від 24.04.2019 щодо нарахування єдиного соціального внеску у межах компетенції, отримав від відповідача відповідь за №2041/21-22-51-13 від 03.06.2019. Як вбачається з даного листа, позивачу було повідомлено про те, що станом на 03.06.2019 у ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) згідно АІС "Податковий блок" обліковується недоїмка за період ІІ, ІІІ та ІV квартали 2013 року у сумі 3606,73 грн. Також, згідно наданої уточненої інформації ПФУ від 22.05.2019 №13507/05-04 по ОСОБА_1 відсутня сплата обов`язкових платежів з ЄСВ за період з 2011 по 2013 роки, на загальну суму 10970,80 грн. та звітність за зазначений період не подавалась. Крім цього, повідомлено, що по ОСОБА_1 необхідно здійснити донарахування єдиного внеску за 2011 рік у сумі 4010,30 грн., 2012 р. - 4572,42 грн., 2013- 1194,03 грн., а також за січень 2017 року, відповідно ліквідаційної звітності - 704,00 грн. Загальна сума заборгованості без урахування фінансових санкцій та пені становить 14087,75 грн.

Представником позивача, одночасно з адміністративним позовом подано до суду заяву про поновлення строку для оскарження вимоги про сплату недоїмки та нарахованих штрафних санкцій за період з 2011 року по 2013 рік у розмірі 14087,75 грн., відносно ФОП ОСОБА_1 .

В обґрунтування даного клопотання, представником позивача зазначено, що податкове повідомлення, яким визначено суму боргу у розмірі 14087,75 грн. позивачем не отримувалося.

Однак суд зазначає, що позивач був обізнаний про існуючу заборгованість в розмірі 14087,75 грн., про що свідчить посилання в тексті позовної заяви на лист ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 03.06.2019 №2041/21-22-51-13. Крім цього, представник позивача посилається на ухвали Херсонського окружного адміністративного суду у справі №540/1962/19 від 04.11.2019 та у справі №540/2436/19, з яких вбачається, що позивач звертався з вимогами, у тому числі: про визнання протиправним акта № 006263/21-22-51-13/ НОМЕР_1 від 07.06.2019 року складений за результатом документальної планової перевірки фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , яка проводилася з 06.03.2007 року по 03.01.2017 рік, з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 2011 року по 2017 рік, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 2011 року по 2017 рік.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позивачу було відомо про зазначену суму боргу , як з листа ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 03.06.2019 №2041/21-22-51-13 так і з вимог заявлених позивачем при звернені до суду у справах №540/1962/19 (ухвала суду від 04.11.2019 про повернення адміністративного позову у зв`язку із не усуненням позивачем недоліків позовної заяви) та №540/2436/19 (ухвала суду від 10.12.2019 з аналогічних підстав), проте з даним позовом до суду звернувся 10.02.2020.

Таким чином, суд зазначає, що позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом із порушенням встановленого 10-денного строку звернення до суду, який встановлений Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Суд звертає увагу на те, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено поважності пропущеного ним строку звернення до суду, тому суд не визнає причини пропуску строку поважними та не вбачає правових підстав для задоволення заяви про поновлення строку звернення до суду.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду з вимогою щодо оскаржуваного рішення, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою і докази поважності причин пропуску такого строку.

Статтею 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу позивача на те, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (тут і надалі - в редакції, чинній на час подачі позовної заяви). Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір - це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розміри ставок судового збору. Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою - підприємцем, фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, в додатках до позовної заяви представником позивача зазначено " квитанція про сплату судового збору ". Проте таких доказів, під час розкривання конверту, не виявлено. Дана обставина підтверджується складеним головним спеціалістом відділу документального забезпечення і діловодства (канцелярії суду) Актом від 10.02.2020.

Враховуючи зазначене, позивачем порушено ч. 3 ст. 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою та докази поважності причин пропуску такого строку;

- докази сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Залишити позовну заяву без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/338/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Войтович І.І.