Справа № 240/887/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2020 року м. Житомир справа № 240/887/20

категорія 112030500

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа - ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування пункту рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства оборони України, в якому просить:

- визнати протиправним і скасувати пункт 8 рішення комісії Міністерства оборони України про відмову йому в призначенні одноразової грошової допомоги у зв`язку з встановленням інвалідності 2 групи, внаслідок захворювання, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії, оформленого протоколом засідання комісії з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум від 19.07.2019 року №95, із урахуванням вимог Конституції України про право особи звільненої із військової строкової служби на отримання одноразової грошової допомоги відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" №2011 -XII в редакції Закону №5040-VI від 04.07.2012 року чинного з 01.01.2014 року та пункту 6 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975 чинного з 24.01.2014;

- зобов`язати Міністерство оборони України призначити та виплатити йому, одноразову грошову допомогу, з урахуванням права на отримання одноразової грошової допомоги, у зв`язку зі встановленням інвалідності 2 групи, внаслідок захворювання, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії, в розмірі 300-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб на І січня календарного року, в якому вперше встановлено інвалідність, а саме: на 23.05 2019 року, відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" в редакції Закону №5040-VI від 04.07.2012 року чинного з 01.01.2014 року та пункту 6 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975 чинного з 24.01.2014;

- допустити негайне виконання судового рішення;

- встановити для відповідача строк подання суду звіту про виконання рішення суду;

- звільнити його від сплати судових втрат, як інваліда війни, оскільки захищає свої соціальні права;

- звернутися до Конституційного суду України щодо відповідності Конституції України пункту 6 чистини другої статті 16 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" в редакції Закону №1774-VIII від 06.12.2016 про 3-х місячний обмежуваний строк між завершенням служби та встановленням інвалідності, як умову призначення і виплати допомоги, лише для військовослужбовців строкової служби;

- залучити до участі у розгляді справи як свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , тому що їм відомі обставини, що належить з`ясувати у справі, оскільки вони робили висновок на проект внесення змін до п.6 ч.2 ст.16 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" в редакції Закону №1774-VIII від 06.12.2016, як тодішні працівники Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України (адреса місця роботи: 01008, м. Київ, вул. Грушевського, 5, тел.), а також ОСОБА_7 , завідувача кафедри права і законодавчого процесу Національної академії державного управління при Президентові України, як свідка, який вивчав, аналізував, та підписував згаданий висновок як тодішній керівник Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України (адреса місця роботи: Національна академія державного управління при Президентові України, Кафедра державознавства і права, 03057, м. Київ, вул. ЕженаПотьє, 20, 1 поверх, к. 129, тел.: , http://www.academv.gov. uа);

- витребувати із Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України за адресою: 01008, м. Київ, вул. Грушевського, 5, письмові докази, що містять в собі відомості про обставини, що мають значення для справи та, які можуть підтвердити ці обставини, а саме: висновок на проект Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (№5130 від 03.11.2016 року доопрацьований).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Натомість, подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, оскільки в ній не зазначено відомої позивачу офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти третьої особи - ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Натомість положеннями ч. 5 ст. 161 КАС України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

У контексті наведеного суд відмічає, що позовна заява, зокрема її прохальна частина, не може містити вимог залучення свідків, витребування доказів, чи вимоги до суду про звернення до Конституційного суду України щодо відповідності певного закону Конституції України.

У разі необхідності вирішення питання про залучення свідків чи витребування доказів, позивачу необхідно оформити окремі клопотання відповідно до вимог ст. 166-167 КАС України

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позов необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду належним чином оформленої уточненої позовної заяви (в 3-х екземплярах) із зазначенням у ній відомої позивачу офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти третьої особи - ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також із визначенням у ній позовних вимог відповідно до норм КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович