Справа № 140/445/20
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2020 року ЛуцькСправа № 140/445/20
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Плахтій Н.Б., вивчивши скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни про визнання незаконною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клітченко Оксани Анатоліївни Павелків Тетяни Леонідівни, у якій просить визнати незаконною та скасувати постанову про арешт коштів боржника від 25.12.2019 у виконавчому провадженні №60430218.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої, другої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, право учасника виконавчого провадження на звернення до адміністративного суду реалізується шляхом подання позовної заяви.

Водночас форма та зміст позовної заяви визначені статтею 160 КАС України.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою, що не відповідає вимогам ст.ст.160, 287 КАС України.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01.01.2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102,00 грн.

Таким чином, оскільки позивачем подано позовну заяву, що має немайновий характер (заявлені позовні вимоги про визнання незаконною та скасування постанови приватного виконавця про арешт коштів боржника), тому вона повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 840,80 грн (0,4 х 2102,00).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, частини другої статті 4 Закону №3674-VI, до позовної заяви не долучено документ про сплату судового збору.

При цьому, у поданій скарзі позивач просила звільнити її від сплати судового збору, оскільки скарга таким не оплачується, а також просила врахувати, що вона не працює, перебуває у відпустці по догляду за дитиною та має на утриманні ще одну дитину.

Аналізуючи викладені у клопотанні про звільнення від сплати судового збору аргументи, суд приходить до таких висновків.

Згідно зі статтею 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, доводи позивача про те, що скарга не оплачується судовим збором, суд відхиляє, оскільки подання до адміністративного суду заяви по суті у формі скарги процесуальним законом не передбачено.

Водночас твердження позивача про те, що вона перебуває у відпустці по догляду за дитиною та не працює, тобто не має доходу, жодним доказом не підтверджене, при цьому згідно з оскаржуваною постановою про арешт коштів позивач має десять відкритих рахунків у різних банківських установах.

Відтак, оскільки визначених статтею 8 Закону №3674-VI підстав для звільнення від сплати судового збору клопотання позивача не містить, тому суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні.

Відповідно до частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вищезазначеним вимогам, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк слід усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви разом з її копією для відповідача, а також сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн та подати до суду оригінал платіжного документу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни про визнання незаконною та скасування постанови залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Н.Б.Плахтій