Справа № 640/6404/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

640/6404/19

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Справа № 640/6404/19

УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

12 лютого 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючої – судді: Земляної Г.В., суддів – Парінова А.Б., Собківа Я.М., перевіривши на відповідність вимогам ст. 296 КАС України апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРОЇЦА» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов’язати вчинити дії,-

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРОЇЦА» – задоволено повністю.

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням щодо задоволення позовних вимог Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві (надалі – апелянт) подано апеляційну скаргу, в якій останній просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року в цілому та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Перевіривши апеляційну скаргу суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 296 КАС України.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Водночас, частиною 3 статті 6 Закону України “Про судовий збір” від 08.07.2011, № 3674-VI в редакції чинній на час подачі апеляційної скарги встановлено, що у разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п. 1 ч. 5, ч. 6 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

У відповідності до пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України “Про судовий збір” ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду – 150% ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, що у разі подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму станом на 2019 рік становить – 1921 грн.

Таким чином судовий збір за подання апеляційної скарги має бути сплачений апелянтом в сумі 5763,00 грн. (1921*2)*150%.).

При цьому, апелянт не входить в перелік осіб, які користуються пільгами по сплаті судового збору, документів у підтвердження наявності пільг до апеляційної скарги не долучено.

Окрім того, разом з апеляційною скаргою апелянт подав клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв’язку з неналежним фінансуванням.

Розглянувши заявлене клопотання, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 133 КАС України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону України “Про судовий збір” від 08 липня 2011 року № 3674-VI, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

В силу частини 2 цієї норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Втім, наведені у ч. 1 ст. 8 Закону України “Про судовий збір” підстави не звільняють апелянта від обов’язку сплати судовий збір у спірних правовідносинах.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів призначених для сплати судового збору не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб'єкта владних повноважень, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Так, в апеляційній скарзі апелянтом заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Згідно із статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п’ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п’ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Колегією суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року прийнято в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, повний текст оскаржуваного рішення апелянтом отримано 08 січня 2020 року, а звернувся останній з апеляційною скаргою 27 січня 2020 року, що підтверджується реєстраційним номером суду першої інстанції.

Отже, за вказаних обставин, колегія суддів вважає, що апелянт, в даному випадку, не допустив необ’єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги. При цьому, пропуск строку на апеляційне оскарження, на думку апеляційного суду, є незначним і перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушить принципу «res judicata» (остаточне рішення).

Таким чином, враховуючи, що пропуск строку на подання апеляційної скарги є незначним, колегія суддів вважає, що клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження є обґрунтованим та таким, яке підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Тому суд, враховуючи вище викладені обставини, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, апелянту необхідно усунути недоліки, зазначені в даній ухвалі, а саме:

- надати документ про сплату судового збору у розмірі 5763,00 грн.

Керуючись ст.ст.169, 296, 298, КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

1. Клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити.

2. Поновити Головному управлінню Державної фіскальної служби у м. Києві строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року.

3. У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

4. Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРОЇЦА» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов’язати вчинити дії – залишити без руху.

Встановити скаржнику строк для усунення вказаних недоліків – 10 днів з дня отримання (вручення) копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз’яснити що у разі невиконання вимог даної ухвали апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий суддя Г.В. Земляна

Судді: А. Б. Парінов

Я.М. Собків