Справа № 640/1053/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

12 лютого 2020 року м. Київ№ 640/1053/20
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П., розглянувши у місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Генеральної прокуратури України, Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України, у якому позивач з урахуванням уточнення позовних вимог просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України від 17.12.2019 про неуспішне проходження ОСОБА_1 - атестації;

- визнати протиправним, незаконним та скасувати наказ Генерального прокурора від 21.12.2019 №2161ц про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника відділу забезпечення підтримання публічного обвинувачення управління підтримання публічного обвинувачення в суді Генеральної прокуратури України та органів прокуратури на підставі п.9 ч.1 ст.51 Закону України «Про прокуратуру»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу забезпечення підтримання публічного обвинувачення управління підтримання публічного обвинувачення в суді Офісу Генерального прокурора або на іншій рівнозначній посаді;

- стягнути з Офісу Генерального прокурора (Генеральної прокуратури України) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.12.2019.

За результатом автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано на розгляд судді Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.01.2020 позовну заяву залишено без руху.

На виконання вимог вказаної ухвали позивач усунув недоліки у строк та у спосіб, що визначені в ній.

Таким чином, позовна заява приведена у відповідність до вимог статей 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

У позовній заяві позивач заявив клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Частиною четвертою цієї ж статті встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

Відповідно до частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частини 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги предмет та підстави позову, обсяг та характер доказів у справі, склад учасників процесу суд вважає, що адміністративна справа №640/1053/20 не має ознак справи, розгляд якої повинен здійснюватись виключно за правилами загального позовного провадження, а тому суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Відповідно до положень статей 257 Кодексу адміністративного судочинства України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Разом з позовною заявою позивачем заявлено клопотання про витребування доказів. А саме, витребувати від Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код 00034051) та Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код 00034051): рішення та протокол Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України від 17.12.2019 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації, а також відеозапис співбесіди; результати перевірки Генеральною інспекцією Генеральної прокуратури України анкет доброчесності ОСОБА_2 , поданих протягом 2016-2019 років; матеріали перевірки професійної компетенції, професійної етики і доброчесності ОСОБА_1 . , якими користувались члени Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України 17.12.2019 при проведенні співбесіди; послужний список ОСОБА_1 за період роботи в органах прокуратури, починаючи з 2001 року; результати перевірки Національним агентством з питань запобігання корупції декларації майнового стану ОСОБА_1 , поданих протягом 2016-2019 років; документальне підтвердження затвердження Генеральним прокурором України положення, яке врегульовує вимоги до формування складу комісій та визначає правовий статус відповідних кадрових комісії, як органу забезпечення атестації прокурорів, а також рішення про визначення конкретних осіб до складу першої кадрової комісії; нормативний акт, яким регулюється порядок і визначено підстави для відводу (самовідводу) членів Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури при проведенні співбесіди з прокурорами; нормативний акт, у якому визначено критерії оцінки доброчесності/недоброчесності прокурорів, якими керувались члени Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури при проведенні співбесіди з прокурорами; документальне підтвердження ліквідації чи реорганізації Генеральної прокуратури України; документальне підтвердження скорочення кількості прокурорів Генеральної прокуратури України (накази, розпорядження, тощо), документальне підтвердження створення Офісу Генерального прокурора; наказ Генерального прокурора Рябошапки Р.Г. від 23.12.2019 «Про день початку роботи Офісу Генерального прокурора», опублікований в «Голосі України»; належним чином засвідчені копії довідки щодо розміру виплат за останні два місяці роботи, що передували звільненню ОСОБА_1 .

Положеннями частини першої, третьої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Розглянувши клопотання позивача про витребування доказів, беручи до уваги вимоги статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що клопотання позивача слід задовольнити повністю.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 171, 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

Справа буде розглядатися суддею Балась Т.П. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

2. Запропонувати відповідачеві протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Роз`яснити відповідачеві, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Попередити відповідача, що відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

3. Запропонувати позивачеві протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив.

4. Витребувати від відповідача:

- копію наказу Генерального прокурора від 21.12.2019 №2161ц та рішення Першої кадрової комісії, яким визнано неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації за результатами складання співбесіди з метою виявлення прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, а також належним чином засвідчені копії документів, які стали підставою для їх прийняття;

- письмове пояснення з приводу юридичних підстав, покладених в основу оскаржуваного наказу та рішення;

- всі наявні документи та матеріали, які стали підставою для видання наказу про звільнення;

- докази ознайомлення позивача з оскаржуваним наказом про звільнення та рішенням кадрової комісії;

- копію протоколу засідання Першої кадрової комісії, який складений за наслідком проведення співбесіди з позивачем;

- копію матеріалів атестації, на підставі яких Перша кадрова комісія прийняла рішення про неуспішне проходження позивачем атестації;

- копію аудіо-, відеозапису засідання Першої кадрової комісії на якому проводилась співбесіда з позивачем;

- результати перевірки Генеральною інспекцією Генеральної прокуратури України анкет доброчесності ОСОБА_2 , поданих протягом 2016-2019 років;

- матеріали перевірки професійної компетенції, професійної етики і доброчесності ОСОБА_1. , якими користувались члени Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури України 17.12.2019 при проведенні співбесіди;

- послужний список ОСОБА_1 за період роботи в органах прокуратури, починаючи з 2001 року;

- результати перевірки Національним агентством з питань запобігання корупції декларації майнового стану ОСОБА_1 , поданих протягом 2016-2019 років;

- документальне підтвердження затвердження Генеральним прокурором України положення, яке врегульовує вимоги до формування складу комісій та визначає правовий статус відповідних кадрових комісії, як органу забезпечення атестації прокурорів, а також рішення про визначення конкретних осіб до складу першої кадрової комісії;

- нормативний акт, яким регулюється порядок і визначено підстави для відводу (самовідводу) членів Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури при проведенні співбесіди з прокурорами; нормативний акт, у якому визначено критерії оцінки доброчесності/недоброчесності прокурорів, якими керувались члени Першої кадрової комісії Генеральної прокуратури при проведенні співбесіди з прокурорами;

- документальне підтвердження ліквідації чи реорганізації Генеральної прокуратури України; документальне підтвердження скорочення кількості прокурорів Генеральної прокуратури України (накази, розпорядження, тощо), документальне підтвердження створення Офісу Генерального прокурора; наказ Генерального прокурора Рябошапки Р.Г. від 23.12.2019 «Про день початку роботи Офісу Генерального прокурора», опублікований в «Голосі України»;

- письмові пояснення про вжиті відповідачами заходів щодо працевлаштування позивача, пропонування всіх інших рівнозначних посад, переведення на іншу посаду у зв`язку з реорганізацією;

- копію особової справи позивача - у повному обсязі;

- письмове попередження позивача за два місяці про реорганізацію;

- довідку про кількість робочих днів за два останні місяці (повні) перед звільненням позивача; довідку про заробітну плату позивача за два останні місяці (повні) перед його звільненням (розрахунок заробітної плати за кожен місяць окремо); довідку про середньоденну заробітну плату; довідку про кількість днів вимушеного прогулу, з урахуванням вимог Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 № 100.

5. Витребувані документи надати у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Суд роз`яснює, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (частина 7 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України).

Попередити учасників справи, що у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує заходи процесуального примусу, визначені статтями 147, 149 Кодексу адміністративного судочинства України.

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Попередити учасників справи, що відповідно до частини дев`ятої статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

7. Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

8. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена лише з підстав порушення судом правил підсудності до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Т.П. Балась

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.