Справа № 520/8655/19
Суддя: Старостін В.В.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 р.Справа № 520/8655/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Старостіна В.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Дягілєва О.В.

представника відповідача Синюшка С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.11.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Мельников Р.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 06.11.19 року по справі № 520/8655/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції і Харківській області (далі - відповідач, ГУНП в Харківській обл.), в якому просив суд скасувати наказ ГУНП в Харківській області № 727 від 22.07.2019 в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.11.2019 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначив, що відповідачем пропущено строки для накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 10.02.2020 представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 з 29.03.2010 року проходив службу в органах внутрішніх справ та з 07.11.2015 року - в органах поліції.

На час виникнення спірних правовідносин позивач перебуває на посаді начальника відділення СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУНП в Харківській області №790 від 17.05.2019 призначено службове розслідування відносно поліцейських Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області.

Зі змісту наказу ГУНП в Харківській області №790 від 17.05.2019 вбачається, що підставою для призначення службового розслідування стала інформація, викладена у листі, що надійшов на адресу ГУНП в Харківській області 23.04.2019 від першого заступника прокурора Харківської області державного радника юстиції 3 класу Степанова А. від 18.04.2019 № 04/2/2-94 вих-19, щодо порушень поліцейськими Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області вимог кримінального процесуального законодавства України, Закону України «Про Національну поліцію», а також Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України № 1377 від 06.11.2015.

За результатами проведеного службового розслідування, розпочатого на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 17.06.2019 № 790, дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування від 17.07.2019 року, який затверджено начальником ГУНП в Харківській області 17.07.2019 року.

Наказом ГУНП в Харківській області №727 від 22.07.2019 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області», зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог статті 214 КПК України та пункту 5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015, майору поліції Дягілєву О. ОСОБА_2 , начальнику відділення СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, з урахуванням вимог частини 12 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено сувору догану.

Позивач, не погоджуючись з зазначеним наказом, звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що наказ ГУНП в Харківській області № 727 від 22.07.2019 про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді сурової догани прийнятий відповідачем у відповідності до приписів чинного законодавства.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон № 580) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 580, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

З матеріалів справи вбачається, що під час службового розслідування, проведеного стосовно позивача, було встановлено, що 03.01.2019 до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102 про те, що за адресою: проспект Науки 21, заявнику ОСОБА_3 невідомі погрожували зброєю, нібито намагалися вистрілити з пістолета. Прибувши на місце події було виявлено заявника та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , між якими стався конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 здійснив один постріл з пістолету, призначеного для відстрілу гумових куль в сторону ОСОБА_3 та влучив останньому в область спини. ОСОБА_3 повідомив що медичної допомоги не потребує.

Вказане повідомлення у відповідності до вимог п.2 розділу II Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, того ж дня зареєстровано в ЄО Шевченківського ВП за № 279.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що вказаний матеріал було вивчено начальником відділення СВ майором поліції Дягілєвим О.О. який, у порушення вимог п. 5 розділу III Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, та вимог статті 214 КПК України не вжив заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР, а підписано супровідний лист про організацію проведення перевірки в порядку Закону України «Про звернення громадян» або КУпАП та відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР.

З метою усунення виявлених порушень Харківською місцевою прокуратурою № 1 самостійно внесені відомості за наведеним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 за ч. 4 ст.296 КК України, та матеріали кримінального провадження направлені до слідчого відділу Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області для проведення досудового розслідування.

Також, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що в ході службового розслідування було з`ясовано, що 25.01.2019 о 16:04 до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: м. Харків вул. Сумська № 17, КСП «Харківміськліфт» повідомляє про крадіжку тормозної катушки ліфта.

Вказане повідомлення у відповідності до вимог пункту другого розділу II Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, того ж дня зареєстровано в ЄО Шевченківського ВП за № 3247.

Наведений матеріал вивчено заступником начальника відділення СВ майором поліції Дягілєвим О.О., який у порушення вимог пункту 5 розділу III Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, та вимог ст. 214 КПК України не вжив заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР, натомість підписав супровідний лист про організацію проведення перевірки в порядку Закону України «Про звернення громадян» або КУпАП нібито за відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР.

З метою усунення виявлених порушень Харківською місцевою прокуратурою № 1 самостійно внесені відомості за наведеним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 за ч.3 ст. 185 КК України та матеріали кримінального провадження направлені до слідчого відділу Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області для проведення досудового розслідування.

Таким чином, під час службового розслідування встановлено, зокрема, вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог пункту 5 розділу III Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, та вимог ст. 214 КПК України в частині не вжиття заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР, що унеможливило початок досудового розслідування.

Як передбачено приписами п.4 ч.2 ст. 39 КПК України, керівник органу досудового розслідування уповноважений вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим.

Відповідно п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

При цьому, відповідно ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

З аналізу вищевикладених норм діючого законодавства вбачається, що фактично обов`язок слідчого або прокурора, встановлений вищевказаною нормою, не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно із положеннями ч.3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду. У разі виявлення ознак кримінального правопорушення на морському чи річковому судні, що перебуває за межами України, досудове розслідування розпочинається негайно; відомості про нього вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань при першій можливості.

Згідно з п. 3 розділу III Інструкції № 1377 в ЖЄО вносяться дані про те, ким та кому доручено розгляд заяви чи повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події.

Відповідно до п.5 розділу III Інструкції №1377 про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення, згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу.

Відповідно до пп. 8, абз. 1 пп. 12 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2017 р. № 918/30786, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України: розглядає заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про кримінальні правопорушення, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень; здійснює контроль за своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що на начальника слідчого підрозділу покладається обов`язок щодо розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інших матеріалів про кримінальні правопорушення, виявлених поліцією, і забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування.

Однак, позивач, всупереч вказаним нормам, не забезпечив внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР за зверненнями № 279 та № 3247.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що зазначені заяви не містили відомостей, які б вказували на вчинення кримінальних правопорушень, що в свою чергу свідчило про відсутність у нього обов`язку по внесенню відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки вказані доводи спростовуються наявними в матеріалах справи доказами внесення Харківською місцевою прокуратурою № 1 відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 за ч. 4 ст.296 КК України за фактом, викладеним у заяві від 03.01.2019 року № 279, та за №0000116 за ч.3 ст. 185 КК України за фактом, викладеним у заяві від 25.01.2019 року №3247, та направленням матеріалів кримінальних проваджень до слідчого відділу Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області для проведення досудового розслідування.

Також колегія суддів відхиляє доводи ОСОБА_1 , що притягнення його до дисциплінарної відповідальності здійснено після спливу строку, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

У спірних правовідносинах позивачем не вчинено належних заходів із забезпечення внесення слідчими відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зазначене порушення тривало до його виявлення під час їх внесення Харківською місцевою прокуратурою №1 11.04.2019 року, встановлено під час проведення службового розслідування, висновок у якому затверджено 17.07.2019 року. Отже порушення вчинене позивачем є триваючим.

Таким чином, позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани притягнуто у межах строків, визначених ст. 21 Дисциплінарного статуту.

Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наказ ГУНП в Харківській області № 727 від 22.07.2019 р. в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є таким, що прийнятий у відповідності до норм діючого законодавства.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.11.2019 року по справі № 520/8655/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.В. Старостін
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц
Повний текст постанови складено 14.02.2020 року