Справа № 540/1876/19
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2020 р.м.ОдесаСправа № 540/1876/19

Головуючий в 1 інстанції: Войтович І.І. Дата і місце ухвалення: 05.11.2019р., м. Херсон Дата виготовлення повного тексту: 07.11.2019р.
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

при секретарі Рябоконь Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И Л А :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якому, з урахуванням зменшення позовних вимог, просив визнати протиправним та скасувати наказ від 14 серпня 2019 року №702 «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності підполковника поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення з посади начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, а також поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області з 14.08.2019р.

Позов обґрунтовував тим, що спірним наказом його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за відсутність контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, а саме: за протиправні дії його підлеглого майора поліції ОСОБА_2 , що виразилося у перебуванні його на службі у нетверезому стані 16.08.2019р. та не виході на роботу 18.06.2019р. Однак, під час проведення службового розслідування посадовими особами ГУНП в Херсонській області, в порушенням вимог ст.ст. 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, не було враховано той факт, що позивачем, як керівником, неодноразово проводилася інформаційно - роз`яснювальна робота з особовим складом, вживалися заходи щодо доведення особовому складу Каланчацького ВП вимог чинного законодавства України щодо недопущення порушень службової дисципліни, здійснювалися дії по попередженню вчинення дисциплінарних проступків. При притягненні ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності відповідачем не враховано, що саме позивач повідомив керівництво ГУНП в Херсонській області про факт виявлення порушення службової дисципліни майором ОСОБА_2 , негайно відреагував на виявлення у поліцейського ознак алкогольного сп`яніння та замінив його у графіку чергування 16.06.2019р. на іншу особу, а також сприяв виявленню та фіксації факту відсутності на службі 18.06.2019р.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 05.11.2019р. в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на не повне з`ясування судом обставин справи, не правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення від 05.11.2019р. та прийняти нове рішення про задоволення позову.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 не призначалося, відповідний наказ ГУНП в Херсонській області з цього приводу не видавався. Службове розслідування, призначене наказом відповідача №428 від 18.06.2019р., проводилося за фактом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокахоського ВП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 . В рамках вказаного службового розслідування ОСОБА_1 надавав пояснення виключно як керівник особи, відносно якої проводиться службове розслідування, як це передбачено п.6 ч.1 ст.19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Також, апелянт посилається на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про неналежну роботу з розвитку професійної етики з особовим складом начальником Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 , яка сприяла грубому порушенню дисципліни підпорядкованим працівником. Судом не враховано, що відповідачем, в підтвердження своїх доводів щодо неналежної організації позивачем роз`яснювальної роботи серед його підлеглих, не надано жодного доказу.

Апелянт вважає необґрунтованим посилання суду першої інстанції на оголошення наказом ГУНП в Херсонській області №123 від 15.02.2019р. начальнику Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, та зазначає, що станом на момент притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом від 14.08.2019р. №702 строк дії дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани сплинув.

ГУНП в Херсонській області подало письмовий відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просить скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Відповідач зазначає, що в наказі №428 від 18.06.2019р. «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» не міститься жодної тези про те, що службове розслідування розпочато «за фактом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокахоського ВП ГУНП в Херсонській області». У своєму поясненні від 21.06.2019р. ОСОБА_1 зазначив, що він, як керівник відділення поліції, згідно ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, усвідомлює, що несе персональну відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. Зазначене, на думку відповідача, свідчить про те, що позивач розумів наслідки вчиненого ОСОБА_2 порушення службової дисципліни та припускав, що буде притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача та учасників справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 14.08.1997р. по 06.11.2015р. ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ УМВС України в Херсонській області, а з 07.11.2015 - в лавах Національної поліції. (а.с.16)

На підставі наказу ГУНП в Херсонській області №186 о/с від 12.10.2016р. майора поліції ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, яку позивач обіймав у період з 03.10.2016р. по 14.08.2019р. (а.с.15)

Наказом ГУНП в Херсонській області №428 від 18.06.2019р. «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП та сформовано дисциплінарну комісію для проведення службового розслідування у складі: начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 (голова комісії); начальника ВІОС УКЗ ГУНП підполковника поліції Ромашова Ю.С.; старшого інспектора з особливих доручень ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції Кремської Н.В.; начальника сектора УКР ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_4 (а.с.93)

За результатами службового розслідування, начальником ГУНП 18.07.2019р. затверджено висновок службового розслідування за фактом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокахоського ВП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 (а.с.17-20)

У вказаному висновку зазначено, що 16.06.2019р. о 03:21 годині до чергової служби Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУ НП в Херсонській області, надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 , 1977 р.н., який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що тієї ж ночі, близько 03.20 год. за адресою: Херсонська АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 магазину АДРЕСА_3 24 години», невідомі особи помістили до багажника невстановленого автомобіля майора поліції ОСОБА_2 та повезли у невідомому напрямку.

На підставі вказаної інформації начальником ГУНП було введено в дію поліцейську операцію «Перехват», організовано пошук майора поліції ОСОБА_2

16.06.2019р. о 05.00 годині в результаті введеної в дію поліцейської операції було проведено збір за тривогою особового складу Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області.

Виїздом слідчо-оперативної групи Каланчацького відділення поліції виявлено майора поліції ОСОБА_2 у стані алкогольного сп`яніння (нестійка хода, почервоніння очей, тремтіння рук, нечітка мова, запах алкоголю з порожнини рота), у побутовому приміщенні свого домоволодіння. Майора поліції ОСОБА_2 доставлено до Каланчацького відділення поліції. При цьому, цього ж дня майор поліції ОСОБА_2 у відповідності до затвердженого графіку мав заступати відповідальним від керівництва Каланчацького відділення поліції.

16.06.2019р. мобільною групою відділу ЮС УКЗ ГУНП в Херсонській області здійснено перевірку несення служби добовим нарядом Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області. У ході перевірки несення служби було виявлено, що майор поліції ОСОБА_2 перебуває в стані алкогольного сп`яніння. Останньому було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою алкотестеру «Драгер» або медичний огляд у закладі охорони здоров`я, у відповідь на що майор поліції Шендрик Є.О ОСОБА_6 категорично відмовився. На підставі цього, працівниками відділу ІОС УКЗ ГУНП були складені акти про відмову від проходження освідування (акт №1437/2/4-2019) та про перебування на службі (роботі) в стані алкогольного сп`яніння (акт №1438/2/4-2019) майора поліції ОСОБА_7 , в яких останній власноручно проставив підписи.

Опитаний у ході службового розслідування начальник Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області підполковник поліції ОСОБА_8 . ОСОБА_9 у своєму поясненні зазначив, що 16.06.2019р. згідно затвердженого графіку чергувань Каланчацького відділення поліції відповідальним від керівництва повинен був заступати майор поліції ОСОБА_2 , про що останній був заздалегідь повідомлений. Однак, враховуючи той факт, що майор поліції прибув до відділення поліції з візуальними ознаками алкогольного сп`яніння, у графіку чергувань було здійснено заміну. (а.с.58-59)

Крім того, 18.06.2019р. майор поліції ОСОБА_2 не вийшов на службу, про що було складено акт про невихід на службу №4102/39.4-2019 від 18.06.2019р. (а.с.32)

У висновку службового розслідування зазначено, що факт скоєння дисциплінарного проступку, зокрема, перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння, викликає негативне ставлення громадськості до поліцейських та, відповідно, підриває авторитет Національної поліції України в цілому та викликає значний суспільний резонанс. Під час проведення службового розслідування майор поліції ОСОБА_2 подав рапорт про звільнення зі служби за власним бажанням.

Висновком службового розслідування звернено увагу на неналежну роботу з розвитку професійної етики з особовим складом начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області підполковника поліції ОСОБА_1 , яка сприяла грубому порушенню дисципліни підпорядкованим працівником. В порушення вимог ст.3 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» вказаним керівником не забезпечено належного контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглим.

Комісія дійшла висновку про недостатню організацію роботи з дисципліни з підлеглими начальником Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 , невжиття ним достатніх заходів, направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни підлеглими, що призвело до суспільного резонансу через створення негативної громадської думки та завдало непоправимої шкоди авторитету поліції.

На підставі викладеного, комісія дійшла висновку про звільнення із займаної посади начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області підполковника поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 6, 7, 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337 VІІІ, що виразилося у відсутності контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжиття достатніх заходів направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни підлеглими, відсутність належної організації службової діяльності підлеглих, що призвело до суспільного резонансу через створення негативної громадської думки та завдало непоправимої шкоди авторитету поліції.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 14.08.2019р. №702 «Про застосування дисциплінарного стягнення» за порушення службової дисципліни, вимог пп.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 6, 7, 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337 VІІІ, на начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді «звільнення з займаної посади». (а.с.21-22)

Не погоджуючись з правомірністю вказаного наказу ОСОБА_1 оскаржив його в судовому порядку.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність порушень з боку Головного управління Національної поліції в Херсонській області щодо процедури проведення службового розслідування, призначеного наказом №428 від 18.06.2019р. за фактом порушення дисципліни працівниками Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП. При цьому, суд першої інстанції не прийняв до уваги посилання позивача, що він не розумів свого статусу під час проведення службового розслідування, будучи впевненим, що надає пояснення як керівник особи, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, а не особа, у відношенні якої проводиться службове розслідування, а тому був обмежений у правах, передбачених для таких осіб чинним законодавством. Суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_1 не був обмежений у будь-яких правах під час проведення службового розслідування, ним двічі надавалися пояснення, зі змісту яких слідує, що позивач розумів наслідки вчиненого ОСОБА_2 порушення службової дисципліни та припускав, що буде притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Також, суд першої інстанції визнав необґрунтованими посилання позивача на те, що начальником Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області підполковником поліції Лось О.В. вживалися усі необхідні заходи щодо доведення особовому складу Каланчацького ВП, зокрема і майору поліції ОСОБА_7 , вимог чинного законодавства України щодо недопущення порушень службової дисципліни та здійснювались дії по попередженню вчинення дисциплінарних проступків. Суд зазначив, що документи, які надані дисциплінарній комісії під час службового розслідування, так і документи, долучені до позову, не підтверджують факту належної організації позивачем роз`яснювальної роботи підлеглим, направленої на попередження випадків порушення особовим складом службової дисципліни, зокрема, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016р.

При вирішенні спору судом першої інстанції враховано, що відповідно до вимог ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018р., керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. А відтак, за висновками суду першої інстанції, наявність самого факту знаходження на службі майора поліції ОСОБА_2 у стані алкогольного сп`яніння, свідчить про недостатність дій позивача щодо належної організації ним роз`яснювальної роботи підлеглим, направленої на попередження випадків порушення особовим складом службової дисципліни та запобігання підлеглими вчинення таких дій.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» національна поліція - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через МВС України згідно із законом.

Згідно ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до п.1, 2, 3 ч.1 ст.18 цього Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону.

Відповідно до ст.60 цього ж Закону проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337 VІІІ, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст.3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник, серед іншого, зобов`язаний: контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України №893 від 07.11.2018р, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як передбачено п. 4 розділу 2 Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Згідно п. 2 розділу 4 Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Колегія суддів зазначає, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Таким чином, з аналізу положень Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, та Порядку №893 у їх сукупності слідує, що для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни необхідним, передусім, встановлення які вимоги законодавства або посадові обов`язки порушено відповідною особою, що має бути зазначено в описовій частині висновку службового розслідування, а також наявність вини особи, стосовно якої призначено службове розслідування.

На користь такого висновку і свідчать положення статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, якою надано визначення дисциплінарного проступку.

Як вбачається з матеріалів справи, начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади за порушення службової дисципліни, вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 6, 7, 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337 VІІІ, що виразилося у відсутності контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжиття достатніх заходів направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни підлеглими, відсутності належної організації службової діяльності підлеглих, що призвело до суспільного резонансу через створення негативної громадської думки та завдало непоправимої шкоди авторитету поліції.

Так, згідно описової частини висновку службового розслідування від 18.07.2019р. 16.06.2019р. мобільною групою відділу ЮС УКЗ ГУНП в Херсонській області здійснено перевірку несення служби добовим нарядом Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, в ході якої було виявлено, що майор поліції ОСОБА_2 перебуває в стані алкогольного сп`яніння.

При цьому, позивача притягнуто до відповідальності не за вчинення правопорушення майором поліції ОСОБА_2 , а за порушення вимог ст. 3 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у тому, що вказаним керівником не забезпечено належного контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглим.

Дослідивши матеріали справи колегія суддів встановила, що ні висновок службового розслідування від 18.07.2019 року, а ні спірний наказ відповідача від 14.08.2019 року №702 «Про застосування дисциплінарного стягнення» не містять посилань на пункти посадової інструкції начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, які не дотримано ОСОБА_1 , а ні на вимоги законодавства, які ним порушено.

Щодо посилань відповідача на недостатню організацію позивачем роботи з підлеглими та невжиття ним достатніх заходів, направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни, то колегія суддів критично ставиться до таких посилань, оскільки в матеріалах справ наявні докази вчинення ОСОБА_1 , як начальником відділення поліції, дій, спрямованих на доведення до відома особового складу відділення поліції стану службової дисципліни та проведення інструктажів щодо необхідності суворого дотримання дисципліни та законності.

Зокрема, в матеріалах справи містяться накази начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області Лось О.В. від 02.01.2018р. №9, від 19.04.2018р. №71, від 02.01.2019р. №1 та від 18.06.2019р. №90 про визначення відповідальних осіб з числа посадових осіб ГУНП в Херсонській області за організацію роботи з підтримання належного стану дисципліни. (а.с.117-120)

Позивачем надано суду докази: запровадження дня дисципліни в Каланчацькому відділенні поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області; періодичного проведення ним, як начальником Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, навчань по дотриманню дисципліни та законності особовим складом; проведення інструктажу та попередження працівників Каланчацького ВП про заборону керування транспортними засобами, а також заступання на службу після вживання алкогольних напоїв або при залишковому ефекті (листи від 07.03.2019р. №1525/01/39.4, від 27.04.2019р. №278/01/39.4); доведення інформації щодо неухильного дотримання вимог законодавства як при виконанні службових обов`язків, так і в повсякденній діяльності, про виявленні факти порушень дисципліни і законності працівниками поліції тощо. (а.с.121-145)

Серед присутніх на всіх оперативних нарадах був майор ОСОБА_2 , про що свідчить його особистий підпис у відомостях ознайомлення та протоколах оперативних нарад. (а.с.146-159)

Зазначене, на думку колегії суддів свідчить про те, що позивачем вживалися заходи щодо здійснення контролю за дотриманням службової дисципліни його підлеглими за весь час перебування на займаній посаді.

При вирішенні спору суд першої інстанції не звернув увагу на вказані обставини.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявність самого факту, а саме, знаходження на службі майора поліції ОСОБА_2 у стані алкогольного сп`яніння, свідчить про недостатність дій позивача щодо належної організації ним роз`яснювальної роботи підлеглим, направленої на попередження випадків порушення особовим складом службової дисципліни та запобігання підлеглими вчинення таких дій.

При здійсненні такого висновку судом першої інстанції не враховано, що саме ОСОБА_1 повідомив керівництво ГУНП в Херсонській області про факт виявлення порушення службової дисципліни майором ОСОБА_2 , відреагував на виявлення у ОСОБА_2 ознак алкогольного сп`яніння та замінив його у графіку чергування 16.06.2019 року на іншу особу, про що безпосередньо зазначено у висновку службового розслідування від 18.07.2019 року.

Варто зазначити, що дисциплінарна відповідальність працівника поліції має індивідуальний характер та наступає внаслідок вчинення поліцейським протиправних, винних дій / бездіяльності, що призвело до порушення службової дисципліни.

У висновку службового розслідування від 18.07.2019 року, серед іншого, зазначено про те, що невжиття ОСОБА_1 достатніх заходів, направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни, призвело до суспільного резонансу через створення негативної громадської думки та завдало непоправної шкоди авторитету поліції.

При цьому, ГУНП в Херсонській області, як суб`єктом владних повноважень, на якого ч.2 ст.77 КАС України покладає обов`язок доказування в адміністративному суді, не надано жодного доказу, що поява ОСОБА_2 на робочому місці в стані алкогольного сп`яніння спричинила суспільний резонанс. Більше того, як вже зазначалося колегією суддів, саме позивачем здійснено заміну вказаної особи в графіку чергувань, тобто не допущено поліцейського з явними ознаками алкогольного сп`яніння до несення служби.

Апелянт посилається на те, що в порушення вимог статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 Розділу І та пункту 4 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України відповідачем у відношенні до позивача не було призначено та проведено службове розслідування, а наказ про призначення службового розслідування №428 від 18.06.2019р. видано за фактом перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 . Апелянт стверджує, що дії відповідача щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення без призначення і проведення службового розслідування істотно обмежили його права як громадянина і поліцейського, визначені пунктами 5 та 6 частини 10 статті 62 Закону України «Про Національну поліцію», статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Стосовно вказаного колегія суддів зазначає, що зі змісту наказу №428 від 18.06.2019р. слідує, що службове розслідування призначено по факту порушення службової дисципліни окремими працівниками Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП, а не по факту перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 , як про це зазначає ОСОБА_1 .

Однак, колегією суддів встановлено, що незважаючи на те, що наказом відповідача №428 від 18.06.2019р. службове розслідування призначено по факту порушення службової дисципліни окремими працівниками Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП, висновок службового розслідування складено 18.07.2019 року саме по факту перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння начальника СКП Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 .

А відтак, на думку колегії суддів, необґрунтованими являються посилання відповідача та суду першої інстанції, що під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 не надавав доказів щодо вчинення ним дій, спрямованих на доведення до відома особового складу відділення поліції стану службової дисципліни та проведення інструктажів щодо необхідності суворого дотримання дисципліни та законності, оскільки, за вказаних обставин, позивач не усвідомлював свого статусу у відповідному службовому розслідуванні.

Як стверджує апелянт, письмові пояснення 21.06.2019р. та 04.07.2019р. він надавав як начальник Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області, а не як поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування. У зв`язку з цим, він не використав, наданого йому статтею 18 Дисциплінарного статуту, права надавати пояснення та відповідні документи і матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Колегія суддів приймає до уваги такі доводи апелянта, оскільки на користь висновку про їх обґрунтованість свідчить і те, що частиною 1 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що у висновку за результатами службового розслідування, серед іншого, зазначаються пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи.

З наданих позивачем письмових пояснень під час проведення службового розслідування слідує, що в них ОСОБА_1 зазначав безпосередньо про події з підлеглим ОСОБА_2 , надавав йому характеристику, як його безпосередній керівник.

Більше того, пояснення щодо дотримання службової дисципліни начальником Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 у його безпосереднього керівника не відбиралися.

Зазначене у сукупності, на думку колегії суддів, дає підстави для висновку, що під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати докази належної організації ним роботи з підлеглими та вжиття достатніх заходів, направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни, у зв`язку з відсутністю чіткого розуміння його статусу у відповідному службовому розслідуванні.

Доказів протилежного ГУНП В Херсонській області ні суду першої, а ні суду апеляційної інстанцій не надано.

Щодо посилань суду першої інстанції на те, що при проведенні службового розслідування враховано, що ОСОБА_1 у 2019 році двічі притягувався до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення йому суворої догани (наказ №123 від 15.02.2019р.) та попередження про не повну посадову відповідність (наказ №392 від 16.05.2019р.), то колегія суддів зазначає, що станом на дату винесення ГУНП в Херсонській області оскаржуваного наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з займаної посади строк дії дисциплінарного стягнення у вигляді судової догани, оголошеного наказом №123 від 15.02.2019р., сплив. Дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про не повну посадову відповідність, оголошене наказом ГУНП №392 від 16.05.2019р., застосовано до позивача за незадовільну організацію оперативно-розшукової діяльності підрозділу, а не за відсутність з боку позивача контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни.

Згідно ст.43 Конституції України держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

На підставі викладеного у сукупності, колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено наявності підстав для застосування до начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді «звільнення з займаної посади». А відтак, пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 14 серпня 2019 року №702 «Про застосування дисциплінарного стягнення» є протиправним та підлягає скасуванню, та відповідно позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Оскільки судом першої інстанції при вирішенні спору не повно з`ясовано обставини справи, порушено норми матеріального права, тому, відповідно до п.1, п.4 ч.1 ст.317 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову ОСОБА_1 .

Враховуючи, що дана справа, у відповідності до п.1 ч.6 ст.12 КАС України, є справою незначної складності та розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, постанова суду апеляційної інстанції, відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.2 ч.1 ст.315, ст.ст. 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року скасувати.

Прийняти по справі нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 14 серпня 2019 року №702 «Про застосування дисциплінарного стягнення» щодо накладення на начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді «звільнення з займаної посади».

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Каланчацького відділення поліції Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області з 14.08.2019р.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення виготовлений 12 лютого 2020 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук