Справа № 160/13380/19
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Мол" до Головного управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтер-Мол" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області в якому просили:
визнати протиправною та скасувати Постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу № 15/25-19 від 12.09.2019 року, складену відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Мол».
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 12 вересня 2019 року Головним державним ветеринарним інспектором Дніпропетровської області було ухвалено Постанову про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми № 15/25-19. Позивач вважає, що вказана постанова підлягає скасуванню, оскільки відповідач порушив вимоги ч. 2 ст. 17 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст.ст. 15, ч. 9 ст. 21, ч. 1 ст. 20 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», п. 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку відбору зразків продукції тваринного, рослинного біотехнологічного походження для проведення досліджень» № 833. Крім того, зазначили, що як оскаржувана Постанова від 12.09.2019 року так і Акт проведення позапланового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами № 3026/25-19 від 06.08.2019 р., на підставі якого прийнято рішення, містять посилання на порушення Позивачем вимог ч.ч. 1, 2 ст. 39 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів». Однак, вказану норму Закону виключено на підставі Закону України № 2639-VІІІ від 06.12.2018р. Крім того, експертний висновок від 18.07.2019 року, який покладений в основу постанови, не може вважатись належним та допустимим доказом скоєння позивачем правопорушення. Оскільки було порушено процедуру відбору зразків на лабораторне дослідження, а дії працівників Держпродспоживслужби, які здійснювали відбір зразків для експертного висновку, визнано судом неправомірними. Зазначені обставини підтверджуються рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2019р. по справі № 160/8241/19, яке набрало законної сили.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2019 року у даній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 03.02.2020 року.
Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції посилалися на те, що
03 лютого 2020 року Представник позивача надав заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представники відповідача просили вирішити вказане питання на розсуд суду.
Враховуючи вищевикладене та керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено розгляд справи в порядку письмового провадження.
Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.193 КАС України - суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з такого.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі наказу № 22-0 від 07.05.2019 року та направлення № 4019 від 08.07.2019 року на проведення заходу державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області проведено 11 липня 2019 року відбір зразків масла - солодковершкове селянське 72,6% жиру, згідно ДСТУ 4399:2005, вага зразка - 0,2 кг, (дата виробництва 24.06.2019 рік, термін придатності 35 діб) виробником якого є ТОВ «ІНТЕР-МОЛ», яке перебувало на реалізації у ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується актом відбору зразків № 02-28.2-26/404.
Вказані зразки направлені на дослідження до регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби в Полтавській області.
На підставі Наказу № 2952 -ПО від 29.07.2019 та Направлення № 3026 від 29.07.2019 на проведення позапланового заходу (інспектування) начальником Марганецького міськрайонного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області та головним спеціалістом Марганецького міськрайонного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області 31.07.2019 розпочато перевірку ТОВ «ІНТЕР-МОЛ».
За результатами перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області складено Акт перевірки № 3026/25-19 від 06.08.2019.
Представником ТОВ «ІНТЕР-МОЛ» у поясненнях до акту зазначено, що керівництво не погоджується з результатами дослідження масла «Селянське» 72,6 % по тригліцеридному складу молочного жиру Регіональною державною лабораторією Держпродспоживслужби в Полтавській області. Товариством направлено запити на вилучення арбітражних зразків для перевірки в Київській лабораторії Держпродспоживслужби.
Рішення про проведення арбітражних лабораторних досліджень (випробувань) від 05.08.2019 року не виконано, у зв`язку з ненаданням арбітражних зразків.

За наслідками зазначеної перевірки посадовими особами відповідача видано припис № 3026/25-19 від 06.08.2019, доказів оскарження якого суду не надано (а.с. 21)

На підставі зазначеного, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області 21 серпня 2019 року було складено Протокол про порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" № 15/25-19.

За результатами експертного висновоку № 001951 д.к. /19 від 18.07.2019 та акту перевірки № 3026/25-19 від 06.08.2019 відповідачем 12.09.2019 винесено постанову № 15/25-19 про накладення штрафу за реалізацію фальсифікованого та небезпечного масла солодковершкового «Селянське» 72,6 % жиру, з невідповідними тригліцеридним складом жиру, без відповідного маркування, що створює загрозу для життя і здоров`я людини, відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» у розмірі 33384,00 грн. (тридцять три тисячі триста вісімдесят чотири грн. 00 коп.)

Крім того, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Мол" задоволено частково: визнано протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області щодо незалучення Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-МОЛ» як оператора ринку при проведенні відбору зразків масла солодковершкового 72,6 % жиру, виробництва Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-МОЛ», відповідно до акту відбору зразків від 11.07.2019 року № 02-28.2.-26/404, що мало наслідком позбавлення Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕР-МОЛ" права на проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування) за рішенням Головного управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області від 05.08.2019 року.

Позивач не погодившись із постановою Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу № 15/25-19 від 12.09.2019 року звернувся до суду з позовом.

Так, відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя та здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю, отже виходячи з приписів зазначеної норми можна погодитися з діями відповідача, які направлені на забезпечення здоров`я, життя та безпеки людини.

Відповідно до вимог ст. 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів, отже, конституційна норма передбачає, що захист прав споживачів відбувається шляхом здійснення контролю за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт.

Суд зазначає, що відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів та порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України регулюються Законом України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.97 р. N 771/97-ВР (далі - Закон N 771).

Так, у відповідності до вимог ст. 4 Закону N 771 державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.

Отже, держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом, зокрема, здійснення державного контролю.

Так, Закон України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" визначає правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЗУ "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", законодавство про державний контроль складається з Конституції України, цього Закону, Митного кодексу України, законів України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", "Про ветеринарну медицину", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та інших виданих відповідно до них нормативно-правових актів.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 65 ЗУ "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" (яка діяла на час проведення позапланового заходу), оператори ринку несуть відповідальність за правопорушення, зокрема, реалізація харчових продуктів або кормів, маркування яких не відповідає законодавству, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини, тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Із матеріалів справи вбачається, що під час проведення позапланового заходу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Мол» встановлено, що Товариством 24.06.2019 було вироблено (розфасовано) масло солодковершкове «Селянське» 72,6 % жиру у брикети масою 200 г, в результаті було виготовлено 14120 пачок (2824 кг) масла солодковершкового «Селянське» 72,6 % жиру упакованих у обгортки, які зафіксовані у додатку (фото обгортки масла) до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Вінницькій області від 19.07.2019 № 02-4.02-16/3751 «Щодо контролю за постачальниками харчової продукції».

Позивачем факту виготовлення та розфасування 24.06.2019 року 2824 кг. масла солодковершкове «Селянське» 72,6 % жиру у брикети масою 200 г не заперечувалось.

Доводи позивача про те, що оскаржувана постанова ґрунтується на експертному висновку від 18.07.2019 року, який не може бути належним доказом, оскільки рішенням суду від 22.11.2019 року визнано протиправними дії працівників Держпродспоживслужби під час процедури відбору зразків на лабораторне дослідження, суд не приймає до уваги, виходячи з такого.

Із тексту рішення суду вбачається, що судом визнано протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області щодо незалучення Товариства з обмеженою відповіальністю «ІНТЕР-МОЛ» як оператора ринку при проведенні відбору зразків масла солодковершкового «Селянське» 72,6 % жиру, виробництва Товариства з обмеженою відповіальністю «ІНТЕР-МОЛ», відповідно до акту відбору зразків від 11.07.2019 року № 02-28.2.-26/404, що мало наслідком позбавлення Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТЕР-МОЛ" права на проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування) за рішенням Головного управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області від 05.08.2019 року.

Тобто судом визнано протиправними дії працівників Держпродспоживслужби щодо незалучення Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-МОЛ» як оператора ринку при проведенні відбору зразків, а не сам експертний висновок № 001951 д.к. /19 від 18.07.2019 року.

Крім того в матеріалах справи містяться експертні висновки щодо зразків продукції, виробником якої є Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-МОЛ»:

№ 003164 п/18 від 23 листопада 2018 року: надісланий зразок 003164 п/1/18 -Сир твердий "Російський великий", 50 % жиру, ТУ 10.16 59-89 за тригліцеридним складом не відповідає ISO 180 17678:2010; 003164 п/1/18 - Сир твердий "Російський великий", 50 % жиру, ТУ 10.16. У 59-89 за органолептичними показниками не відповідає ТУ 10.16 У 59-89 (а.с. 122-123);

№ 000325 п/19 від 12 лютого 2019 року: надіслані зразки:

- 000325 п/2/19 - Масло солодковершкове "Селянське" 73 % жиру ДСТУ 4399:2005 моноліт по 5 кг за тригліцеридним складом молочного жиру відповідає ISO 17678:2010;

- 000325 п/1/19 - Сир твердий "Російський великий" 50 % жиру в сухій речовині ТУ 10.16. У 59-89 за органолептичними показниками не відповідає ТУ 10.16. У 59-89;

- 000325 п/3/19 - Сир кисломолочний 9 % жиру ваговий за тригліцеридним складом молочного жиру не відповідають ISO 17678:2010 (а.с. 125-126);

№ 001772 д.к./19 від 01 липня 2019 року зразок 001772д.к./1/19 масло солодковершкове "Екстра" 82,5% жиру, ДСТУ 4399:2005 брикети по 200г. за тригліцеридним складом молочного жиру не відповідає ISO 17678:2010 (а.с. 128-129).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність порушень позивачем п. 5 ч. 1 ст. 65 ЗУ "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин".

Крім того, ст. 39 Законом України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" (яка діяла на час виготовлення та пакування масла 24.06.2019 року) встановлено вимоги до маркування харчових продуктів, зокрема, забороняється обіг харчових продуктів, маркування яких не відповідає вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, а також маркування харчових продуктів повинно забезпечувати споживача інформацією, яка надає йому можливість здійснити вибір харчового продукту відповідно до потреб споживача.

Посилання позивача на те, що відповідач у оскаржуваній постанові посилається на порушення ч.ч 1,2 ст. 39 Законом України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", яка виключена на підставі Закону України № 2639-VІІІ від 06.12.2018 року, не свідчить про відсутність порушень ТОВ «ІНТЕР-МОЛ» норм Зокону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" та Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", враховуючи що ст. 39 Закону № 771 станом на 24.06.2019 року була діюча, а виключена була 06.08.2019 року

Тобто на момент виготовлення, фасування масла, складання експертного висновку та проведення перевірки така норма була діюча.

Крім того, суд зауважує, що у постанові застосовано штраф до позивача у розмірі восьми мінімальних заробітних плат на підставі п. 5 ч. 1 ст. 65 ЗУ "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", яка діяла до 06.08.2019 року. Тоді як, станом на 12.09.2019 року санкція п. 5 ч. 1 ст. 65 вказаного закону передбачає, накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі тридцяти мінімальних заробітних плат.

З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем прийнято обґрунтовано постанову, оскільки скасування оскаржуваної постанови за своєю суттю з підстав зазначення статті закону, яка на час її винесення була виключена, але була діюча на час виготовлення та фасування масла, складання експертного висновку, проведення перевірки є за своєю суттю таким явищем як «правовий пуризм».

Загальноприйнято розуміти пуризм як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

Слід відмітити, що поняття «правового пуризму» було введено в правовий обіг Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У рішенні у справі «Сутяжник проти Росії» (№ 8269/02) ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки. У цій справі рішення арбітражного суду, яке набрало законної сили, було скасовано в порядку нагляду з припиненням провадження у справі суто з підстави того, що спір не підлягав розгляду арбітражними судами, хоча у подальшому вимоги заявника були задоволені судом загальної юрисдикції. Ухвалюючи рішення ЄСПЛ виходив з того, що, хоча як принцип, правила юрисдикції повинні дотримуватися, однак, враховуючи обставини даної справи, була відсутня соціальна потреба, яка б виправдовувала відступлення від принципу правової визначеності.

Таким чином, «правовий пуризм» на відміну від обставин «істотного та непереборного характеру» завжди призводить до порушення принципу правової визначеності; «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд; «правовий пуризм» може носити як добровільний характер й проявлятися в діяльності окремих посадових осіб, так і бути вимушеним через санкціонування державою, яка обмежує реалізацію дискреційних повноважень суб`єктів правозастосування, не допускаючи відступ від правових приписів.

Виходячи з наведеного, не применшуючи значення необхідності дотримання норм законодавства, їх порушення повинно бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за умови, якщо останнє за своєю суттю є необґрунтованим та/або незаконним й підлягало би скасуванню чи зміні навіть за відсутності вказаної підстави.

Судом встановлено, що відповідачем застосовано штраф на підставі постанови, яка прийнята відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 65 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин".

Суд не вбачає порушень відповідачем наведених норм права при винесенні оскаржуваної Постанови про накладення штрафу за порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", законодавства про харчові продукти та корми від 05.04.2019 за N 7.

У Преамбулі Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" зазначено, що цей Закон регулює відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів і визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.

Суд погоджується з твердженням відповідача, що порушення позивачем реалізації харчових продуктів або кормів, маркування яких не відповідає законодавству, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини, (наведені у Постанові про накладення штрафу за порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", законодавства про харчові продукти та корми), дотримання яких визначено Законом України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" як обов`язкове для виконання операторами ринку, створює загрозу для здоров`я та/або життя людини.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України).

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області вказані вимоги щодо обов`язку довести правомірність свого рішення виконало.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи рішення відповідача на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, суд вважає, що таке прийняте відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, неупереджено та з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (N 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) N 303-A, пункт 29).

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати з відповідача стягненню не підлягають.

Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Мол" до Головного управління Держпродспоживслужби у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) А.О. Коренев

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Помічник судді А.Ю. Сичевська

12.02.2020

Рішення не набрало законної сили 12 лютого 2020 р.