Справа № 640/1902/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

13 лютого 2020 року м. Київ№ 640/1902/20
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Пащенко К.С., ознайомившись з позовною заявою за позовом

ОСОБА_1

до Громадської ради доброчесності

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Громадської ради доброчесності (адреса: 03109, м. Київ, вул. Генерала Шаповала, 9, адреса електронної пошти , ), у якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати висновок про невідповідність кандидата на посаду судді Вищого спеціалізованого суду з питань інтелектуальної власності ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики", затверджений 26.07.2019 протоколом електронного голосування Громадської ради доброчесності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, зазначено усунути недоліки шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду; належним чином завірених копій доданих до позовної заяви документів для суду, відповідача та третьої особи.

11.02.2020 позивачем недоліки позовної заяви усунуто, подано клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В обґрунтування пропуску строку на звернення до суду у клопотанні про поновлення строку на звернення до суду зазначено, що після прийняття відповідачем оскаржуваного висновку від 26.07.2019 ОСОБА_1 10.09.2019 надіслано на адресу Громадської ради доброчесності пояснення, за результатом розгляду яких відповідачем мало бути прийнято рішення.

Проте, не зважаючи на неодноразові звернення позивача з проханням надати інформацію щодо строків та черговості розгляду пояснень, відповідачем відомостей щодо стану розгляду пояснень ОСОБА_1 надано не було та не прийнято відповідного рішення, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Суд при вирішенні питання поважності причин пропуску позивачем строку на звернення до адміністративного суду зазначає, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Враховуючи спроби позивача відновити порушені права у позасудовому порядку, з метою забезпечення можливості позивача звернутись до суду для вирішення спору, суд вважає вказану заяву обґрунтованою, а причини пропущення строку поважними, відтак заява є такою, що підлягає задоволенню, у зв`язку з чим пропущений позивачем строк звернення ОСОБА_1 до суду підлягає поновленню.

Зазначений спір згідно з ст. 19 КАС України, відноситься до компетенції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Частиною 2 вказаної статті вказано, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно ч. 1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною 5 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Проаналізувавши позовну заяву і додані до неї матеріали, в силу вимог зазначених норм, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання - у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України, якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Як видно з матеріалів справи, рішення по справі № 640/1902/20 може вплинути на права та обов`язки Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для залучення останньої до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Керуючись ст.ст. 12, 49, 79-80, 94, 160-162, 166, 171-172, 241-243, 248, 256-257, 260, 262, 263 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі № 640/1902/20.

2. Поновити позивачу строк на звернення з позовом до адміністративного суду.

3. Залучити Вищу кваліфікаційну комісію суддів України (адреса: 03109, м. Київ, вул. Генерала Шаповала, 9, ідентифікаційний код 37316378) у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

4. Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

5. Запропонувати відповідачу подати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали відзив на позовну заяву (відзив) та докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

6. Повідомити відповідача, що ним можуть бути подані заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження у справі.

7. Повідомити учасників процесу, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

8. Запропонувати позивачу подати до суду у п`ятиденний строк з моменту отримання відзиву на позовну заяву (відзив) разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, відповідь на відзив та документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.

9. Запропонувати відповідачу подати до суду у п`ятиденний строк з моменту отримання відповіді на відзив разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення позивача, заперечення та документи, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.

10. Повідомити сторін, що вони можуть отримати інформацію по справі № 640/1902/20, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://adm.ki.court.gov.ua/sud2670/.

Ухвала, відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею і підлягає оскарженню лише в частині визначення підсудності.

Суддя К.С. Пащенко