Справа № 120/475/20-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

120/475/20-а

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

11 лютого 2020 р. Справа № 120/475/20-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Альчук Максим Петрович, розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації

до: Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області

про: зняття арешту та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту та скасування рішення.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Встановлено, що позивач просить винести рішення про зняття арешту з рахунку та скасувати постанову державного виконавця про арешт коштів боржника від 19.06.2019 року.

Частиною 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Статтею 287 КАС України передбачені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Так, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб (ч. 1 ст. 287 КАС України).

Позовну заяву може бути подано до суду, зокрема: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 287).

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем у позовній заяві наголошено, що ліквідаційна комісія дізналася про накладений державним виконавцем арешт на рахунки 03.09.2019 року і до суду звернулась в межах встановлених КАСУ строків.

Однак, враховуючи обізнаність позивача про прийняте державним виконавцем рішення станом на 03.09.2019 року та дату звернення до суду 06.02.2020 року, позивачем не дотримано передбачений ст. 287 КАС України строк звернення до суду.

Крім того, заяву про поновлення строку звернення до суду не надано, а отже відсутня можливість вирішити питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відтак суд вважає, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду, з обґрунтуванням та доказами поважності причин пропуску такого строку.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлено 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" починаючи з 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 2102 грн.

Як свідчать матеріали адміністративного позову, позивачем заявлено вимогу не майнового характеру, відтак сплаті підлягає судовий збір в сумі 2102 грн.

Всупереч зазначеному, позивачем не надано доказів сплати судового збору у відповідному розмірі.

Натомість, в позовній заяві зазначено, що сплатити судовий збір позивач не має можливості у зв'язку із скрутним матеріальним становищем (відсутністю коштів в касі підприємства, відсутністю фінансування діяльності ліквідаційної комісії та накладенням арешту на всі рахунки підприємства).

У зв'язку з цим слід зазначити, що ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічну норму містить ст. 8 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положення цієї норми спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах в доступу до суду незалежно від майнового стану. Щоб мати можливість зменшити тягар судових витрат, суд зобов'язаний з'ясувати майновий стан особи.

Таким чином, дана норми свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або ж звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Умови, за яких суд може вирішити позитивно такі питання, наведені у ст. 8 Закону України "Про судовий збір", відповідно до якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

В свою чергу, позивач не зазначив в чому полягає його клопотання щодо судового збору та не надав доказів, які б підтверджували наявність підстав визначених у ст. 8 Закону "Про судовий збір".

Враховуючи викладене позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, сплативши судовий збір у розмірі 2102 грн.

Згідно ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. ст. 133, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву комісії з припинення державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 113)" шляхом ліквідації до Крижопільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту та скасування рішення, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Альчук Максим Петрович