Справа № 160/11805/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.11.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1 Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області, відповідача 2 Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
- визнати бездіяльність Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нової довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 14 червня 2019 року за прирівняною посадою Старший інспектор-черговий без включення до неї щомісячного додаткового виду грошового забезпечення передбаченого підпунктом 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11 листопада 2015 року № 988 доплати за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час протиправною;
- зобов`язати Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в Дніпропетровській області виготовити нову довідку про грошове забезпечення старшого інспектора-чергового до якої включити щомісячний додатковий вид грошового забезпечення доплату за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час для перерахунку пенсії з 14 червня 2019 року та направити її до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області;
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 14 червня 2019 року 50 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 січня 2018 року;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області після отримання нової довідки Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про грошове забезпечення для перерахунку пенсії старшого інспектора-чергового, до якої включена доплата за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час, провести перерахунок та виплату пенсії з врахуванням цієї доплати (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 14 червня 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 січня 2019 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з діями відповідача-1 щодо виготовлення нової довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії та діями відповідача-2 про непроведення перерахунку пенсії, зазнаючи, що:
- абзац 1 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України №103 втратив чинність з 19.11.2019 року, яким було передбачено, що для перерахунку пенсії з 01.01.2016 року враховуються щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премії в розмірах, установлених законодавством, з яких було сплачено єдиний внесок. Обмеження щодо врахування додаткових видів грошового забезпечення скасовані;
- ГУ ПФУ у Дніпропетровській області в порушення законодавства продовжує виплачувати пенсію в розмірі 50 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 січня 2018 року і відмовляється в досудовому порядку змінити порядок виплати пенсії.
На думку позивача, оскаржувані дії є протиправними, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.12.2019 адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.
16.12.2019 року від позивача на виконання ухвали надійшов уточнений адміністративний позов із зазначенням відомостей про офіційні електронні адреси відповідача 1, відповідача 2 або про їх відсутність, або про те, що такі невідомі, а також відомостей про власні номери засобів зв`язку та електронну адресу чи інформацію, що такі відсутні або невідомі у відповідності до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, а також його копії для направлення відповідачам у справі, виклавши позовні вимоги наступним чином:
- визнати бездіяльність Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нової довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року за прирівняною посадою старший інспектор-черговий без включення до неї щомісячного додаткового виду грошового забезпечення передбаченого підпунктом 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11 листопада 2015 року № 988 доплати за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час протиправною;
- зобов`язати Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в Дніпропетровській області виготовити нову довідку про грошове забезпечення старшого інспектора-чергового до якої включити щомісячний додатковий вид грошового забезпечення доплату за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року та направити її до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області;
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 19 листопада 2019 року 50 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 січня 2018 року;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області після отримання нової довідки Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про грошове забезпечення для перерахунку пенсії Старшого інспектора-чергового до якої включена доплата за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час провести перерахунок та виплату пенсії із врахуванням цієї доплати (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 19 листопада 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 січня 2019 року.
Позивачем надано суду заяву про зміну підстави адміністративного позову, в якій зазначено, що посилання в позові на рішення суду, яке набрало чинності 14.06.2019 року, змінено на рішення суду, яке набрало чинності з 19.11.2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2019 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Розгляд справи по суті вирішено розпочати з 05.01.2020 року.
15.01.2020 року від представника відповідача-2 надійшов відзив на позов, у якому Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області позовні вимоги не визнало та просило суд відмовити в їх задоволенні, з огляду на таке:
- відповідач-2 не наділений повноваженнями визначати розмір грошового забезпечення та змінювати його, відповідальність за внесення тих чи інших складових грошового забезпечення до довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії покладається на установу якою видавалась довідка;
20.01.2020 року від позивача надійшли письмові заперечення на відзив відповідача-2.
Проте, ч. 3 ст. 263 КАС України встановлено, що у справах, визначених ч.1 ст. 263 КАС України, заявами по суті справи є позов та відзив. Отже, з огляду на вищенаведену норму, суд не розцінює інші заяви учасників справи, як заяви по суті.
Крім того, 20.01.2020 року позивачем було зазначено, що ним було допущено описку в тексті позовної заяви, а саме: "провести перерахунок та виплату пенсії із врахуванням цієї доплати (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 19 листопада 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 січня 2019 року", замість вірного: "...на 1 січня 2018 року".
23.01.2020 року від представника відповідача-1 надійшов відзив на позов, у якому Ліквідаційна комісія Головного управління МВС України в Дніпропетровській області позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити в їх задоволенні, з огляду на таке:
- з 01.04.2019 року функції сектору з питань пенсійного та соціального забезпечення колишніх працівників органів внутрішніх справ від Ліквідаційних комісії ГУМВС України в областях передано до сектору з соціально-гуманітарних питань Державної установи «Територіального медичного об`єднання МВС України в Дніпропетровській області»;
- на сьогоднішній день будь-яких списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, до Ліквідаційної комісії від Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області не надходили;
- у відповідача-1 відсутні підстави для надання відповідної довідки Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Позивач, ОСОБА_1 , працював на посаді помічника начальника - оперативного чергового чергової частини Нікопольського РВ УМВС України в Дніпропетровській області.
Наказом УМВС України в Дніпропетровській області №170 о/с від 02.10.2006р. позивача звільнено у зв`язку з виходом на пенсію. Позивачу призначена пенсія за вислугу років на підставі Закону України № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
З 01.01.2008р. набула чинності постанова Кабінету Міністрів України № 1294 від 07.11.2007р. «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» відповідно до якої у позивача виникло право на перерахунок пенсії.
До вказаної довідки не було включено такого виду додаткового грошового забезпечення як доплата за службу в нічний час, яку фактично отримував позивач під час проходження службу та яка була включена до грошового атестату.
На неодноразові звернення ГУ МВС України в Дніпропетровській області відмовило у наданні довідки із зазначенням доплати за службу у нічний час, посилаючись на те, що вказаний вид додаткового грошового забезпечення не приймається до уваги при перерахунку пенсії, оскільки не є постійним видом грошового забезпечення та має змінний характер з огляду на фактично відпрацьовані години у нічний час.
Позивач вважаючи, що має право на перерахунок пенсії з урахуванням доплати за службу у нічний час, оскільки такий вид грошового забезпечення, на момент виникнення у нього права на перерахунок пенсії, не був скасований та виплачувався, звернувся з позовом до суду.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.11.2019 року у справі №182/24/17 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2019 року у справі №182/24/17 (провадження №2-а 0182/1/2019) - скасовано та прийнято нову постанову про часткове задоволення позову, якою:
- визнано протиправною бездіяльність Головного Управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області (в особі ліквідаційної комісії) щодо не виготовлення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01 січня 2008 року довідки про розмір грошового забезпечення з включенням щомісячної додаткової доплати за службу у нічний час в розмірі 35% посадового окладу та ненадання такої довідки про розмір грошового забезпечення з урахуванням доплати за службу у нічний час в розмірі 35% посадового окладу ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області для подальшого перерахунку пенсії з 01 січня 2008 року;
- зобов`язано Головне Управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області виготовити (в особі ліквідаційної комісії) та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01 січня 2008 року з урахуванням щомісячної додаткової доплати за службу у нічний час в розмірі 35% посадового окладу у відповідності до Додатку 26 постанови Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2007 року «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» № 1294;
- в іншій частині позову відмовлено.
В постанові Третій апеляційний адміністративний суд дійшов висновку, що відповідачем не було надано доказів того, що станом на час виникнення у позивача права на перерахунок пенсії, виплата надбавки за службу у нічний час була припинена чи скасована. Навпаки, з постанови КМУ № 1294 вбачається, що така надбавка станом на 01.01.2008р. (дата набрання чинності постановою КМУ №1294) була визначена як додатковий вид грошового забезпечення, який виплачується особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ.
Проте, постановою Третього апеляційного адміністративного суду відмовлено у позові в частині заявлених вимог до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо здійснення перерахунку пенсії з 01.01.2018р. відповідно до отриманої довідки, оскільки такі вимоги позивача є передчасними, так як на теперішній час у Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області відсутня довідка для перерахунку пенсії з 01.01.2008р., в якій би була визначена щомісячна додаткова доплата за службу в нічний час в розмірі 35% посадового окладу позивача.
Відповідно до ч.1 ст. 325 КАС України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття
Таким чином, станом на час розгляду цієї справи є така, що набрала законної сили постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 07.11.2019 року у справі №182/24/17, якою зобов`язано Головне Управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області (в особі ліквідаційної комісії) виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01 січня 2008 року з урахуванням щомісячної додаткової доплати за службу у нічний час в розмірі 35% посадового окладу.
- посадовий оклад - 950 грн.;
- оклад за званням майор міліції - 125 грн.;
- надбавка за вислугу років у розмірі 35% - 376,25 грн.;
- надбавка за виконання особливо важливих завдань 42% - 609,53 грн.;
- надбавка за оперативно-розшукову діяльність - 8% - 76 грн.;
- доплата за службу в нічний час у розмірі 35% - 332,50 грн.;
- премія у розмірі 14% - 299,15 грн.
Всього розмір грошового забезпечення 2768,43 грн.
Головним управлінням Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області здійснено перегляд виплат позивачеві з 08.2009 року по 02.2020 року.
Звертаючись до суду з цим позовом, позивач просить надати нову довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 19.11.2019 року, з урахуванням дії постанови у новій редакції.
Вирішуючи питання наявності підстав для видачі нової довідки, суд виходить з такого.
Статтею 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.
Відповідно дост. 46 Конституції Українигромадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
За приписами п. 6 ч. 1ст. 92 Конституції Україниоснови соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон України від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".
Відповідно до положень ст.41 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» до заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії враховуються, зокрема, суми виплат (доходу), отримуваних застрахованою особою після набрання чинності цим Законом, з яких згідно з цим Законом були фактично нараховані (обчислені) та сплачені страхові внески в межах встановленої законодавством максимальної величини заробітної плати (доходу), з якої сплачуються страхові внески, а після набрання чинності Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» - максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначеної відповідно до закону.
Згідно з ч.3 ст.43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч.2 ст.51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» перерахунок пенсій, призначених особам, які мають право на пенсію за цим Законом, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.
Статтею 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб`передбачено, що перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цьогоЗакону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону. Перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсій і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другоюстатті 51 цього Закону. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Відповідно до п.7 Постанови Кабінету Міністрів України № 393 від 17 липня 1992 року «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ та членам їхніх сімей» пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з урахуванням таких його видів: відповідних окладів за посадою, військовим (спеціальним) званням (для осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту щомісячної надбавки за спеціальне звання) та відсоткової надбавки за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням; щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії. Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.
Згідно з ч.1 ст.66 Закону України «Про пенсійне забезпечення» до заробітку для обчисленні пенсії включаються всі види оплати праці (виплат, доходу), на які відповідно до Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» нараховується збір на обов`язкове державне пенсійне страхування, в межах максимальної величини фактичних витрат на оплату праці найманих працівників, оподатковуваного доходу (прибутку), сукупного оподатковуваного доходу (граничної суми заробітної плати (доходу), з яких справляються страхові внески (збори) до соціальних фондів, що діяла на день одержання зазначеного заробітку (виплат, доходу).
Відповідно до п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45 встановлений порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Згідно з пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», перерахунок раніше призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством. Про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії.
В даному випадку, системний аналіз вищевикладених нормативно-правових актів дозволяє дійти висновку, що підставою для перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» є факт отримання пенсійним органом відповідної довідки про грошове забезпечення пенсіонера від ліквідаційної комісії ГУ МВС у Дніпропетровській області.
Рішенням Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року №1-рп/99 зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Положення частини першоїстатті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 20 грудня 2016 року № 7-рп/2016 визнане такими, що не відповідають Конституції України, положення Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 9 квітня 1992 року №2262-ХІІ зі змінами, а саме: частини сьомої статті 43, згідно з якими максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність; тимчасово, у період з 1 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року, максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати 10740 гривень.

Статтею 22 Конституції України встановлено, що конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання, пов`язані з реалізацією права на соціальний захист, і сформулював правову позицію, згідно з якою Конституція України виокремлює певні категорії громадян України, що потребують додаткових гарантій соціального захисту з боку держави. До них, зокрема, належать громадяни, які відповідно до статті 17 Конституції України перебувають на службі у військових формуваннях та правоохоронних органах держави, забезпечуючи суверенітет і територіальну цілісність України, її економічну та інформаційну безпеку, а саме: у Збройних Силах України, органах Служби безпеки України, міліції, прокуратури, охорони державного кордону України, податкової міліції, Управління державної охорони України, державної пожежної охорони, Державного департаменту України з питань виконання покарань тощо (рішення Конституційного Суду України від 6 липня 1999 року № 8-рп/99у справі щодо права на пільги та від 20 березня 2002 року № 5-рп/2002 у справі щодо пільг, компенсацій і гарантій).

У зазначених рішеннях Конституційний Суд України вказав, що необхідність додаткових гарантій соціальної захищеності цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення зумовлена насамперед тим, що служба у Збройних Силах України, інших військових формуваннях та правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей. Це повинно компенсуватися наявністю підвищених гарантій соціальної захищеності, тобто комплексу організаційно-правових економічних заходів, спрямованих на забезпечення добробуту саме цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення.

21.02.2018 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Пунктами №№ 1-2 зазначеної Постанови Кабінет Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» було постановлено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»(далі - Закон) до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Закономособам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»(Офіційний вісник України, 2017 р., № 77, ст. 2374). Виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) проводити з 1 січня 2018 р. у таких розмірах: з 1 січня 2018 р. - 50 відсотків; з 1 січня 2019 р. по 31 грудня 2019 р. - 75 відсотків; з 1 січня 2020 р. - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі № 826/3858/18 від 12.12.2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 року, визнано протиправними та нечинними пункти 1 та 2 Постанови № 103 Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб`та внесені цією постановою зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку.

Відповідно до ч.2 ст.265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, суд дійшов висновку, що з 05.03.2019 року в Постанові №103 відсутні вимоги щодо використання під час перерахунку пенсій виключно таких видів грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років.

В свою чергу, пункт 5 Порядку з 05.03.2019 року залишається діяти в редакції, що діяла до внесення змін Постановою №103 (з урахуванням змін, внесених Постановою Кабінету Міністрів України № 497 від 20.06.2018 року), а саме:

« 5. Для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням; надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання «заслужений» чи «народний», службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі; щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок; інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію; щомісячні надбавки за особливі умови служби (крім надбавки за службу у віддаленій місцевості) особам, звільненим з військової служби, які проходили службу та обслуговували ядерну зброю на об`єктах «С», у складальних бригадах ремонтно-технічних баз, у складі екіпажів атомних підводних човнів, на території військових полігонів, де проводилися випробування ядерної зброї або навчання із застосуванням такої зброї, та у військових частинах, що обслуговували космодром «Байконур», якщо такі надбавки виплачувалися їм на день звільнення із служби у відсотках посадового окладу, що встановлювалися до 1 січня 2008 р. для обчислення розміру пенсії, але не більше розміру надбавок за особливі умови служби відповідно до законодавства. Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.

Особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, які на день звільнення з органів внутрішніх справ мали спеціальне звання внутрішньої служби (крім підрозділів виконання покарань та Державної фельд`єгерської служби), перерахунок пенсії починаючи з 1 січня 2018 р. проводиться: особам начальницького складу - з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту, та схеми тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту (додаток 6), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; особам рядового складу - з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту, та тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу (додаток 1), затверджених зазначеною постановою.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45, Головні управління Пенсійного фонду України складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Оскільки рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі № 826/3858/18 від 12.12.2018 року, що 05.03.2019 року набрало законної сили, визнано протиправними та нечинними, в тому числі і внесені постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 103 зміни до додатку 2 Порядку, тому з 05.03.2019 року залишається діяти попередня редакція Додатку 2 до Порядку, що встановлює форму Довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, у якій крім окладу за посадою, окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років передбачено зазначення і інших додаткових видів грошового забезпечення, які виплачуються відповідній категорії військовослужбовців.

Також, у Примітці до зазначеного Додатку 2 до Положення визначено, що «У довідці зазначаються найменування, сума і розмір у відсотках усіх щомісячних (які мають постійний характер) додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премія, що встановлені Кабінетом Міністрів України за відповідною посадою (посадами) на момент перерахунку пенсії та враховуються згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб`для обчислення розміру пенсії, а також складові грошового забезпечення, з яких вони обчислюються».

Також, суд звертає увагу, що частковим рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 визнано протиправним та скасовано пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб".

Пункт 3 оскаржуваної постанови №103 передбачав перерахунок пенсії з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення та премій, виплачених поліцейським у січні 2016 року, хоча фактично додаткові види грошового забезпечення поліцейським були затверджені лише у квітні 2016 року наказом МВС України №260 від 06 квітня 2016 року.

За таких обставин оскаржуваний пункт 3 постанови № 103 у відсотковому співставленні встановлює зменшення виплати пенсії військовослужбовцям у порівнянні з тими умовами, які вони мали до його прийняття, фактично звужують складові грошового забезпечення, які підлягають врахуванню при обрахунку пенсії, а тому звужують зміст вже існуючих прав таких осіб.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019 року у справі №826/12704/18 апеляційну скаргу Кабінету Міністрів України залишено без задоволення, а часткове рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 року залишено без змін.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що з 19.11.2019 року ОСОБА_1 має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704.

Таким чином, в межах даного спору позовні вимоги вірно звернені до ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області стосовно зобов`язання виготовити нову довідку про грошове забезпечення.

Крім того, ліквідаційною комісією ГУ МВС України в Дніпропетровській області на виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 07.11.2019 року у справі №182/24/17 було складено та направлено довідку №83/29574 від 02.12.2019 року ГУ ПФУ у Дніпропетрвоській області про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.6 КАС Українисуд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Право на виплати зі сфери соціального забезпечення було включено до змісту статті 1 Першого протоколу до Конвенції вперше у рішенні від 16 грудня 1974 року у справі «Міллер проти Австрії», де Суд встановив принцип, згідно з яким обов`язок сплачувати внески у фонди соціального забезпечення може створити право власності на частку активів, які формуються відповідним чином. Позиція Суду була підтверджена і в рішенні «Гайгузус проти Австрії» від 16 вересня 1996 року, якщо особа робила внески у певні фонди, в тому числі пенсійні, то такі внески є часткою спільних коштів фонду, яка може бути визначена у будь-який момент, що, у свою чергу, може свідчити про виникнення у відповідної особи права власності.

Відповідно до правової позиції Європейського суду у справі «Кечко проти України» (рішення від 08 листопада 2005 року) в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок, і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними.

Європейський Суд з прав людини, в своєму рішенні «Великода проти України» від 03.06.2014 року зазначив, що законодавчі норми можуть змінюватися, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Зміна механізму нарахування певних видів соціальних виплат та допомоги є конституційно допустимою до тих меж, за якими ставиться під сумнів сама сутність змісту права на соціальний захист.

Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання бездіяльності ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нової довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року за прирівняною посадою Старший інспектор-черговий без включення до неї щомісячного додаткового виду грошового забезпечення передбаченого підпунктом 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11 листопада 2015 року № 988 доплати за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час протиправною та зобов`язання ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в Дніпропетровській області виготовити нову довідку про грошове забезпечення старшого інспектора-чергового до якої включити щомісячний додатковий вид грошового забезпечення доплату за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року та направити її до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.

Стосовно вимоги про визнання протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 19 листопада 2019 року 50 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 січня 2018 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 Постанови №103 виплата перерахованих відповідно до п.1 цієї Постанови підвищених пенсій проводиться у таких розмірах: з 1 січня 2018 року - 50%, з 1 січня 2019 року - 75%, з 1 січня 2020 року - 100%.

Наявним у матеріалах справи доказами підтверджується та не заперечується представниками сторін, що починаючи з 1 січня 2018 року виплата перерахованої пенсії позивача здійснювалася поетапно у таких розмірах: з 1 січня 2018 року - 50 відсотків; з 1 січня 2019 року по дату подання позову до суду - 75 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 березня 2018 року.

Враховуючи, що пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України №103 втратив чинність на підставі рішення Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №826/3858/18 з 05 березня 2019 року, виплата позивачу пенсії в розмірі 75 відсотків суми підвищення пенсії за цим пунктом постанови з 05 березня 2019 року є безпідставною.

Отже, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Відтак, для належного та ефективного відновлення порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області після отримання нової довідки Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про грошове забезпечення для перерахунку пенсії старшого інспектора-чергового, до якої включена доплата за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час, провести перерахунок та виплату пенсії з врахуванням цієї доплати (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 19 листопада 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 січня 2018 року.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 1536,80 грн., що документально підтверджується квитанцією від 20.11.2019 року №31.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 1536,80 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно до задоволених позовних вимог.

Відповідно до вимог ст. 263 КАС України, справа повинна була бути розглянута до 20.01.2020 року.

При цьому, суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Юхно І.В. перебувала у щорічній відпустці з 27.12.2019 по 27.01.2020 року.

Згідно ч. 6 ст. 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Отже, справу було розглянуто 28.01.2020 року.

Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до відповідача 1 Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 20-а), відповідача 2 Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 26) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нової довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року за прирівняною посадою старший інспектор-черговий без включення до неї щомісячного додаткового виду грошового забезпечення передбаченого підпунктом 3 пункту 5 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11 листопада 2015 року № 988 доплати за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час протиправною.

Зобов`язати Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в Дніпропетровській області виготовити нову довідку про грошове забезпечення старшого інспектора-чергового до якої включити щомісячний додатковий вид грошового забезпечення доплату за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час для перерахунку пенсії з 19 листопада 2019 року та направити її до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області.

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 19 листопада 2019 року 50 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 січня 2018 року.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області після отримання нової довідки ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про грошове забезпечення для перерахунку пенсії старшого інспектора-чергового, до якої включена доплата за нічну службу в розмірі 35% посадового окладу за кожну відпрацьовану годину в нічний час, провести перерахунок та виплату пенсії з врахуванням цієї доплати (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 19 листопада 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 січня 2018 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Дніпропетровській області сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно