Справа № 826/24149/15
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2020 року місто Київ №826/24149/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., при секретарі судового засідання Огнивому Д.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовомКиївської місцевої прокуратури №10
до третя особа про Державної служби геології та надр України Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» визнання недійсними дозволів на користування надрами, зобов`язання вчинити дії,
за участю:

представників прокуратури - Воробйова В.В., Чипової О.В.

відповідач явку представника не забезпечив

представника третьої особи- Панчука О.М.

На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 03 лютого 2020 року проголошено скорочену (вступну та резолютивну) частини рішення. Виготовлення рішення у повному обсязі відкладено, про що повідомлено осіб, які брали участь у розгляді справи, з урахуванням вимог частини шостої статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Перший заступник прокурора Шевченківського району міста Києва в жовтні 2015 року звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва до Державної служби геології та надр України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», в якому просив суд:

- визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами від 02.09.2013 №4434, виданий відповідачем Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» на геологічне вивчення, у т.ч. дослідно-промислову розробку покладів бурштину, детальної геолого-економічної оцінки з подальшим затвердженням запасів за промисловими категоріями ДКЗ України ділянки «Вирківська» у Володимирецькому районі Рівненської обл., на відстані 20 км. від смт. Володимирець;

- зобов`язати відповідача анулювати вказаний спеціальний дозвіл на користування надрами від 02.09.2013 № 4434;

- визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами від 02.09.2013 №4435, виданий відповідачем Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» на геологічне вивчення, у т.ч. дослідно-промислову розробку покладів бурштину, детальної геолого-економічної оцінки з подальшим затвердженням запасів за промисловими категоріями ДКЗ України ділянки «Золоте» у Дубровицькому районі Рівненської обл., с.с. Золоте, Партизанське;

- зобов`язати відповідача анулювати вказаний спеціальний дозвіл на користування надрами від 02.09.2013 № 4435.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.11.2015 в адміністративній справі №826/24149/15 відкрито провадження.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішення Державної служби геології та надр України про видачу спеціальних дозволів Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» є незаконними, а тому спеціальні дозволи на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та №4435, видані Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕД», повинні бути визнані недійсними та анульовані.

Позивачем вказано на те, що у ході здійснення прокуратурою Шевченківського району міста Києва процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000016 встановлено, що земельні ділянки «Вирківська» та «Золоте» знаходяться на території Володимирецького (Рівненська обл., Володимирецький район, на відстані 20,0 км. від смт. Володимирець) та Дубровицького (Рівненська обл., Дубровицький район, с.с.Золоте, Партизанське) районів Рівненської області. Разом з тим, відповідно до договору оренди цілісного майнового комплексу №21-05-13, укладеного, між Малим приватним підприємством «Дон» та Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», майновий комплекс, який є предметом договору, розташовано за адресою: Рівненська обл., Сарненський район смт. Клесів, вул. Шкільна 70.

Так, позивачем наголошено, що допитаний у кримінальному провадженні №0000016, в якості свідка, засновник Малого приватного підприємства «Дон» ОСОБА_1 показав, що 21.05.2013 між Малим приватним підприємством «Дон» та Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» підписано договір оренди цілісного майнового комплексу №21-15-13 на термін 2 роки, однак майно зазначене у вказаному договорі фактично наймачу не передавалось, акти прийому-передачі майна відсутні. У зв`язку з невиконанням Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» зобов`язань по використанню майна, 28.05.2013 укладено додаткову угоду №1 до договору №21-05-13, на підставі якої дія договору оренди з 28.05.2013 припинена. Договір оренди цілісного майнового комплексу від 02.08.2013 № 21-05-13 Мале приватне підприємство «Дон» з Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» не укладало. Зазначені у вказаному договорі реквізити наймодавця не відповідають дійсності, відсутня печатка Малого приватного підприємства «Дон». Підпис ОСОБА_1 на першій сторінці договору не відповідає оригіналу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.02.2016 замінено неналежного позивача у справі на Київську місцеву прокуратуру №10 (І том справи, арк.справи 74).

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.04.2016 у справі №826/24149/15 позов прокуратури задоволено повністю, визнано нечинними спеціальні дозволи від 02.09.2013 №4434, 4435, видані Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», зобов`язано Державну службу геології та надр України анулювати спеціальні дозволи від 02.09.2013 №4434, 4435.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 31.08.2016 у справі №826/24149/15, апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД. МЕТ» та Державної служби геології та надр України - задоволено, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.04.2016 - скасовано та прийнято нове рішення, яким в задоволенні позову Київської місцевої прокуратури №10 до Державної служби геології та надр України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД. МЕТ» про визнання нечинними дозволів на користування надрами, зобов`язання вчинити дії - відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 25.09.2019 №826/24149/15 (адміністративне провадження №К/9901/15144/18) касаційну скаргу Прокуратури міста Києва задоволено, скасовано постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.04.2016 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 31.08.2016 у справі №826/24149/15 за позовом Київської місцевої прокуратури №10 до Державної служби геології та надр України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» про визнання недійсними спеціальних дозволів та зобов`язання вчинити дії та направлено справу на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Верховним Судом зазначено, що обов`язковою умовою для надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, відповідно до вимог підпункту 8 пункту 8 Порядку, слугувала, окрім іншого, наявність у заявника права оренди (концесії) цілісного майнового комплексу, який було побудовано (реконструйовано) з метою видобування та переробки корисних копалин саме з тієї ділянки надр, щодо користування якою заявник звернувся за наданням відповідного дозволу.

Так, Верховним Судом в постанові від 25.09.2019 №826/24149/15 наголошено на тому, що наявний в матеріалах справи договір оренди цілісного майнового комплексу від 02.08.2013 №21-05-13, укладений з Малим приватним підприємством «ДОН», що був поданий Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» для отримання спеціальних дозволів, який не містить положень стосовно мети будівництва (реконструкції) орендованого цілісного майнового комплексу. При цьому, в матеріалах справи відсутні додатки до зазначеного договору або будь-які інші відомості, які б дозволяли стверджувати, що орендований Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» у Малого приватного підприємства «ДОН» цілісний майновий комплекс побудовано (реконструйовано) з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянок надр «Вирківська» Володимирецького району та «Золоте» Дубровицького району Рівненської області. Верховним Судом зроблено висновок, що суди попередніх інстанцій не встановили того, чи були у відповідача підстави, визначені підпунктом 8 пункту 8 Порядку, для видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» спеціальних дозволів №4434, №4435 без проведення аукціону та вказано на те, що в матеріалах справи відсутній договір оренди цілісного майнового комплексу від 21.05.2013 №21-05-13, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» та Малим приватним підприємством «ДОН» та додаткова угода до вказаного договору від 28.05.2013 №1, якою дію останнього припинено.

Крім того, Верховним Судом зазначено, що в позовній заяві, поданої Першим заступником прокурора Шевченківського району міста Києва до Окружного адміністративного суду міста Києва 26.10.2015, відсутнє визначення того, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтування необхідності їх захисту прокурором, не зазначено орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах або про відсутність такого органу чи відсутність у нього повноважень на звернення до суду і не наведено обґрунтування наявності підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави в адміністративному суді, як це передбачено статтею 60 Кодексу адміністративного судочинства України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

Листом Верховного Суду від 11.10.2019 №826/24149/15/54677/19 матеріали справи №826/24149/15 скеровано до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2019 адміністративну справу №826/24149/15 прийнято до провадження суддею Літвіновою А.В. та призначено підготовче засідання. Зобов`язано позивача у визначений судом строк із врахуванням постанови Верховного Суду від 25.09.2019 №826/24149/15 надати суду необхідні документи для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи та підготувати письмові пояснення з приводу спірних правовідносин, в тому числі щодо обґрунтування наявності підстав звернення до суду із відповідним позовом, в чому полягає захист інтересів держави, зазначення уповноваженого органу тощо. Крім того, зазначеною ухвалою суду зобов`язано відповідача і третю особу у визначений судом строк із врахуванням постанови Верховного Суду від 25.09.2019 №826/24149/15 надати суду необхідні документи для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи та підготувати письмові пояснення з приводу спірних правовідносин.

Від представника Державної служби геології та надр України 20.11.2019 до суду надійшла заява на виконання ухвали Окружного адміністративного суду від 31.10.2019 щодо надання із врахуванням постанови Верховного Суду від 25.09.2019 №826/24149/15 необхідних документів для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, в якій вказано на неможливість надання матеріалів та доказів по справі, оскільки, ухвалою слідчого судді Сарненського районного суду Рівненської області від 13.05.2014 у справі №572/1936/14-к було зобов`язано Державну службу геології та надр України надати слідчому Сарненського районного відділу управління Міністерства внутрішніх справ тимчасовий доступ з можливістю вилучення оригіналів документів, на підставі яких Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» було видано спеціальні дозволи на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та від 02.09.2013 №4435, з можливістю вилучення оригіналів вищевказаних дозволів. Так, протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 04.06.2014 слідчим Сарненського районного відділу управління Міністерства внутрішніх справ було вилучено оригінали документів на підставі яких було прийнято рішення про надання спеціальних дозволів від 02.09.2013.

Третьою особою - Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» через канцелярію суду 21.11.2019 надано пояснення в яких вказано на те, що підставою для звернення Київської місцевої прокуратури №10 була фальсифікація документів. На основі даного звернення Шевченківське районне управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві відкрило кримінальне провадження. У подальшому кримінальне провадження було закрите постановою про закриття кримінального провадження Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві від 23.03.2016 №0000016 у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення. Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» в своїх поясненнях зазначено, що у вказаній постанові акцентується увага на те, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» наявні активи та встановлена наявність орендованого цілісного майнового комплексу та на підставі зібраних слідством документів встановлено, що договір оренди майнового комплексу фактично виконано, а недоліки при виготовленні офіційних документів не виплинули на зміст фактів. Також було зазначено, що договір оренди майнового комплексу був виконаний сторонами в повному обсязі до видачі спірних дозволів та укладення відповідних угод.

Крім того, як зазначено в поясненнях третьою особою, Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» є орендарем цілісного майнового комплексу, який побудовано з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр на користування якою надається дозвіл та чинним законодавством України на час виникнення спірних правовідносин, не передбачено такої умови як розміщення майнового комплексу на території родовища корисних копалин, а зазначено лише, що даний майновий комплекс має бути збудованим з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр, на користування якою надається дозвіл. При цьому доказів, що орендований Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» майновий комплекс побудовано з метою видобування та переробки корисних копалин з іншої ділянки надр, аніж та, на яку видано дозволи, позивачем не надано.

Також, представником третьої особи вказано на те, що Київською місцевою прокуратурою №10 не зазначено в чому полягає порушення інтересів держави та наголошено, що в даному випадку органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Міністерство екології та природних ресурсів України.

Представником Київської місцевої прокуратури №10 через канцелярію суду 22.11.2019 надано пояснення, в яких зазначено, що у даному випадку порушення інтересів держави полягає у тому, що під час прийняття відповідачем спірних рішень без відповідних правових підстав, всупереч встановленому законом порядку, фактично порушено право власності Українського народу на надра, підірвано авторитет держави у цій сфері, яка відповідно до Конституції України забезпечує неухильне дотримання органами державної влади та органами місцевого самоврядування їх посадовими особами норм чинного законодавства під час здійснення своїх повноважень. Крім того, видача дозволів надало переважне право Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» на отримання спеціальних дозволів на користування надрами без проведення відповідного аукціону, що призвело до неотримання державою грошових коштів у тому розмірі та обсязі, на які б держава могла розраховувати у разі проведення такого аукціону. Таким чином, прокуратурою пред`явлено позовну заяву у зв`язку з тим, що відповідачем прийнято спірні рішення (дозволи) з порушенням вимог статті 19 Конституції України, статті 16 Кодексу України про надра, Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» від 30.05.2011 №615 та всупереч інтересам держави, що безумовно є підставою для вжиття заходів представницького характеру відповідно до статті 1311 Конституції України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Також, представником Київської місцевої прокуратури №10 через канцелярію суду 17.12.2019 надано пояснення про хід розслідування у кримінальному провадженні №0000016, в якому вказано на те, що в провадженні Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві перебувало кримінальне провадження від 26.01.2014 №0000016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України, за фактом підробки посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» та подання до Державної служби геології та надр України договору оренди цілісного майнового комплексу Малого приватного підприємства «Дон» від 02.08.2013 №21-05-13, на підставі якого в подальшому без аукціону отримало спеціальні дозволи на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, покладів бурштину на ділянках «Золоте» площею 6081 га та «Вирківська» - 760 га. За результатами досудового розслідування, слідчим Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві, 22.03.2016 на підставі пункту 2 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку із встановленням відсутності складу кримінального правопорушення, кримінальне провадження №0000016 закрито.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.12.2019 закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи №826/24149/15.

Під час судового розгляду справи судом оголошувались перерви та розгляд справи відкладався у відповідності до приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 10 частини першої Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Розгляд справи здійснено із врахуванням частини п`ятої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заперечення та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Як зазначено позивачем, під час здійснення прокуратурою Шевченківського району міста Києва процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000016 встановлено, що посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» до Державної служби геології та надр України подано пакет документів, в тому числі договір оренди цілісного майнового комплексу Малого приватного підприємства «Дон» від 02.08.2013 №21-05-13 з метою отримання спеціальних дозволів на користування надрами.

На підставі вказаних документів, в тому числі і договору від 02.08.2013 №21-05-13, Державною службою геології та надр України видано Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» спеціальні дозволи на користування надрами:

- від 02.09.2013 №4434 (серія А №002552) на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку покладів бурштину, детальну геолого-економічну оцінку з подальшим затвердженням запасів за промисловими категоріями ДКЗ України ділянки «Вирківська» у Володимирецькому районі Рівненської обл., на відстані 20 км. на південь від смт. Володимирець (строк дії до 02.07.2016);

- від 02.09.2013 №4435 (серія А №002551) на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку покладів бурштину, детальну геолого-економічну оцінку з подальшим затвердженням запасів за промисловими категоріями ДКЗ України ділянки «Золоте» у Дубровицькому районі Рівненської обл., с.с. Золоте, Партизанське (строк дії до 02.07.2016).

Позивач, вважаючи протиправним спеціальні дозволи на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та №4435, видані Державною службою геології та надр України, звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, беручи до уваги висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 25.09.2019 №826/24149/15 (адміністративне провадження №К/9901/15144/18), суд зазначає наступне.

Регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян є завданням Кодексу України про надра.

Відповідно до статті 1 Кодексу України про надра, надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Статтею 4 Кодексу України про надра визначено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження надрами законодавством України можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади.

Частиною першою статті 13 Кодексу України про надра встановлено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Приписами статті 14 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування, зокрема, для видобування корисних копалин.

Згідно з частиною першою статті 16 Кодексу України про надра (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» від 30.05.2011 №615 (далі - Порядок №615) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), цей Порядок регулює питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін. Дія цього Порядку поширюється на всі види користування надрами.

Пунктом 2 Порядку №615 передбачено, що дозволи надаються Державної служби геології та надр України переможцям аукціонів з їх продажу та у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку.

Підпунктом 8 пункту 8 Порядку №615 визначено, що без проведення аукціону дозвіл надається у разі геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення або видобування корисних копалин, якщо відповідно до законодавства заявник є власником цілісного майнового комплексу, побудованого (реконструйованого) з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр, на користування якою надається дозвіл, або такий майновий комплекс надано надрокористувачу в оренду (концесію). У разі перебування цілісних майнових комплексів в оренді (концесії) строк дії дозволу не може перевищувати строку оренди (концесії) таких комплексів (з урахуванням строку дії дозволу, визначеного пунктом 7 цього Порядку).

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» звернулось до Державної служби геології та надр України з заявами від 03.06.2013 №03-06/13-Д, №03-06/13-ДС-02 про отримання дозволів на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислового видобутку бурштину, на ділянках надр «Вирківська» і «Золоте», до яких долучило, крім іншого, нотаріально засвідчену копію договору оренди цілісного майнового комплексу від 21.05.2013 №21-05-13, укладеного з Малим приватним підприємством «ДОН».

Надалі, Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» 02.08.2013 звернулось до Державної служби геології та надр України з заявами про долучення документів до раніше поданих товариством заяв, до яких долучено договір оренди цілісного майнового комплексу від 02.08.2013 №21-05-13, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» та Малим приватним підприємством «Дон».

Державною службою геології та надр України 02.09.2013 видано Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» спеціальні дозволи на користування надрами №4434 (серія А №002552) та №4435 (серія А №002551), строком дії до 02.07.2016.

Після отримання спеціальних дозволів на користування надрами, між відповідачем та третьою особою були укладені угоди від 02.09.2013 №4434 та №4435 про умови користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин.

В провадженні Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 19.03.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України, за фактом підробки посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» та подання до Державної служби геології та надр України договору оренди цілісного майнового комплексу Малого приватного підприємства «Дон» від 02.08.2013 №21-05-13, на підставі якого в подальшому без аукціону отримало спеціальні дозволи на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, покладів бурштину на ділянках «Золоте» та «Вирківська».

За результатами досудового розслідування, постановою слідчого Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, 22.03.2016 на підставі пункту 2 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку із встановленням відсутності складу кримінального правопорушення, кримінальне провадження №0000016 закрито.

Разом з тим, позивачем наголошено на тому, що під час прийняття Державною службою геології та надр України спірних рішень без відповідних правових підстав, всупереч встановленому законом порядку, фактично порушено право власності Українського народу на надра, підірвано авторитет держави у цій сфері, яка відповідно до Конституції України забезпечує неухильне дотримання органами державної влади та органами місцевого самоврядування їх посадовими особами норм чинного законодавства під час здійснення своїх повноважень. Крім того, у зв`язку з видачою спірних дозволів, Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» отримало переважне право на отримання спеціальних дозволів на користування надрами без проведення відповідного аукціону, що призвело до неотримання державою грошових коштів у тому розмірі та обсязі, на які б держава могла розраховувати у разі проведення такого аукціону.

Так, щодо підстав звернення першого заступника прокурора Шевченківського району міста Києва в інтересах держави до суду з даним позовом, необхідно зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із приписами статті 121 Конституції України, в редакції, чинної на час звернення прокурора до суду, прокуратура України становить єдину систему, на яку покладаються: 1) підтримання державного обвинувачення в суді; 2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом; 3) нагляд за додержанням законів органами, які проводять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; 4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян; 5) нагляд за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законів з цих питань органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами.

Відповідно до частини другої статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції, чинної на час звернення прокурора до суду, з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання адміністративному суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 108 цього Кодексу.

Слід наголосити на тому, що лише факт відсутності звернення суб`єкта владних повноважень із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту своїх прав та інтересів.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Таким чином, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя, визначених Конституцією України.

Так, частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», в редакції на час звернення прокурора до суду, визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція узгоджена з висновками Верховного суду, висловленими в постановах від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 10.05.2018 у справі № 918/323/17, ухвалах від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17 та від 16.05.2018 у справі № 826/13768/16,

З матеріалів справи вбачається, що підставою звернення до суду з даною позовною заявою стало саме кримінальне провадження від 26.01.2014 №0000016, яке перебувало в провадженні Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України.

Постановою Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві від 22.03.2016 кримінальне провадження №0000016 закрито у зв`язку із встановленням відсутності складу кримінального правопорушення. Як зазначено в цій постанові, з матеріалів кримінального провадження встановлено, Державною службою геології та надр України проведено перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», наявності активів та встановлено наявність цілісного майнового комплексу, порушень не виявлено. З огляду а зазначене, слідство прийшло до висновку, що в діях службових осіб Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366 Кримінального кодексу України.

Суд наголошує на тому, що обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом були предметом дослідження в рамках кримінального провадження №0000016, яке було закрито на підставі постанови слідчого Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві від 22.03.2016.

Відповідно до приписів частини другої статті 36 Кримінального процесуального кодексу України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, зокрема, скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

В свою чергу, прокурором під час здійснення процесуального керівництва досудовим розслідуванням в рамках кримінального провадження №0000016, яке було здійснено у 2016 році, не вчинено жодних заходів, передбачених нормами кримінального процесуального законодавства щодо незгоди з вказаною постановою слідчого Слідчого відділу Шевченківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві від 22.03.2016, якою встановлено відсутність складу кримінального правопорушення у діях Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» щодо фальсифікації документів, на підставі яких Державною службою геології та надр України прийнято рішення про видачу спеціальних дозволів Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» від 02.09.2013 №4434 та №4435. Слід зазначити, що у вказаній постанові слідчого, також зазначено, що Державною службою геології та надр України проведено перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», якою не виявлено порушень та встановлено наявність активів та цілісного майнового комплексу.

Також слід наголосити на тому, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2019 в адміністративній справі №826/24149/15 зобов`язано позивача, із врахуванням постанови Верховного Суду від 25.09.2019 №826/24149/15, надати суду необхідні документи для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи та підготувати письмові пояснення з приводу спірних правовідносин, в тому числі щодо обґрунтування наявності підстав звернення до суду із відповідним позовом та в чому полягає захист інтересів держави, зазначити орган уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах або про відсутність такого органу чи відсутність у нього повноважень на звернення до суду.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, Київською місцевою прокуратурою №10 не виконано вимоги суду щодо надання необхідних документів для повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи та не надано суду жодних доказів, окрім письмових пояснень, на підтвердження наявності факту порушення інтересів держави та обґрунтування необхідності їх захисту прокурором.

Відтак, Київською місцевою прокуратурою №10 в даній справі не наведено підстав та не обґрунтовано в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту саме прокурором, враховуючи що в межах процесуального керівництва прокуратурою не вчинено жодних дій після закриття кримінального провадження. Тобто фактично прокуратура погодилась із відсутністю складу кримінального правопорушення.

Як наголошено третьою особою - Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ», договір оренди майнового комплексу був виконаний сторонами в повному обсязі до видачі спірних дозволів та укладення відповідних угод. Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» є орендарем цілісного майнового комплексу, який побудовано з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр на користування якою надається дозвіл та чинним законодавством України на час виникнення спірних правовідносин, не передбачено такої умови як розміщення майнового комплексу на території родовища корисних копалин, а зазначено лише, що даний майновий комплекс має бути збудованим з метою видобування та переробки корисних копалин з ділянки надр, на користування якою надається дозвіл. При цьому доказів, що орендований Товариством з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» майновий комплекс побудовано з метою видобування та переробки корисних копалин з іншої ділянки надр, аніж та, на яку видано дозволи, позивачем не надано.

Вказане не спростовано прокуратурою під час розгляду даної справи.

Також, прокуратурою не спростовано твердження Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕД», що органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Міністерство екології та природних ресурсів України, тобто прокурор не довів обставин, що він набуває статусу позивача.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у 2016 році було продовжено строк дії спеціальних дозволів на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та №4435, виданих Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕД», що не заперечується Київською місцевою прокуратурою №10.

Враховуючи наведені вище обставини, беручи до уваги висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 25.09.2019 №826/24149/15 (адміністративне провадження №К/9901/15144/18), на підставі наданих сторонами пояснень та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Київської місцевої прокуратури №10 щодо визнання недійсним спеціальних дозвіл на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та №4435, виданих Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «РЕД.МЕТ» та зобов`язання відповідача анулювати спеціальні дозволи на користування надрами від 02.09.2013 №4434 та № 4435 є необґрунтованими, наявність підстав звернення до суду з даним позовом прокуратурою не наведено, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Згідно частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.

Повний текст рішення виготовлено 13.02.2020.