Справа № 300/298/20
Суддя: Гундяк В.Д.
Дата ухвалення: 2020-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у відкритті провадження
"13" лютого 2020 р. справа №300/298/20
м. Івано-Франківськ
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Гундяк В.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову Долинської міської ради до Державного реєстратора Снятинської міської ради Чичула Юрія Івановича про визнання незаконними та скасування рішень державного реєстратора і скасування державної реєстрації права власності,-
В С Т А Н О В И В:
07.02.2020 Долинська міська рада звернулася до суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора Снятинської міської ради Чичула Юрія Івановича про визнання незаконними та скасування рішень державного реєстратора і скасування державної реєстрації права власності.
Приписами пункту 4 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.
Як вбачається з матеріалів адміністративного позову позивач просить визнати незаконними та скасувати рішення про державну реєстрацію прав №46417574, №46417040 та №46416578 від 11.04.2019, скасувати державну реєстрації права власності №31128995, №31129291, №31128196 на торгівельні павільйони за Малим підприємством АМІК.
Позивач вважає, що державний реєстратор зареєстрував вказані павільйони незаконно та усупереч законодавству, оскільки адреса цим тимчасовим спорудам не присвоювалась, павільйони не пов`язаний із землею фундаментом, та є тимчасовими спорудами.
Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.
Частиною 1 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з пунктами 1-2 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, тобто, зокрема, спір, в якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.
Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини 1 статті 19 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Натомість, необхідною ознакою публічно-правового спору за участю суб`єкта владних повноважень є здійснення ним владних управлінських функцій саме в тих правовідносинах, щодо яких виник спір.
До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами щодо їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги цього суб`єкта владних повноважень.
Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.
Позивач у позовній заяві вказав, що спірні правовідносини виникли через протиправну реєстрацію третьою особою Малим підприємством АМІК, яке в подальшому звернулося до позивача із заявою про виготовлення проєкту землеустрою щодо відведення земельних ділянок для обслуговування павільйонів, права власності на торгові павільйони, що на думку позивача порушує право Долинської міської ради, як органу місцевого самоврядування розпоряджатися земельними ділянками на яких розміщені дані тимчасові споруди.
Отже, спірні правовідносини мають приватноправовий характер і виникли між позивачем і Малим підприємством АМІК щодо реалізації цивільного права.
Таким чином даний спір має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав третьої особи на майно іншою особою. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора в якості відповідача не змінює цивільно-правового характеру спору (аналогічний правовий висновок Велика Палата Верховного Суду сформулювала, зокрема, у постанові від 04 вересня 2018 року у справі №823/2042/16).
Окрім цього згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, у разі якщо позивач не був заявником стосовно оскаржуваних ним реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис.
Оскільки Долинська міська рада не була заявницею стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, що були вчинені за заявою Малого підприємства АМІК, такий спір є спором про цивільне право незалежно від підстави позову, тобто того, чи здійснено державну реєстрацію прав на торговий павільйон з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства.
За таких обставин спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки Державний реєстратор, приймаючи оскаржувані рішення, не мав жодних публічно-правових відносин саме з Долинською міською радою і ці рішення стосувались реєстрації речових прав третьої особи.
Враховуючи вищенаведене та те, що спірні правовідносини пов`язані із захистом цивільного права Долинської міської ради, враховуючи участь у ньому Малого підприємства АМІК суд вважає, що цей спір має вирішуватися за правилами господарського судочинства.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
За таких обставин, відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, у відкритті провадження в адміністративній справі слід відмовити.
Враховуючи наведене, керуючись статтями 2, 19, 170, 171, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
відмовити Долинській міській раді у відкритті провадження в адміністративній справі з позовом до Державного реєстратора Снятинської міської ради Чичула Юрія Івановича про визнання незаконними та скасування рішень державного реєстратора і скасування державної реєстрації права власності.
Копію цієї ухвали, разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Роз`яснити Долинській міській раді, що повторне звернення до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Одночасно роз`яснити заявнику, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарського суду, згідно територіальної підсудності, яка визначена главою 2 § 3 Господарського процесуального кодексу України.
Згідно ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).
Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя /підпис/ Гундяк В.Д.