Справа № 640/22030/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2020 року м. Київ № 640/22030/18

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Шевченко Н. М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, ОСОБА_4 про скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (надалі по тексту також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (надалі по тексту також - відповідач, ВКДКА), треті особи Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (надалі також - третя особа-1, КДКА Київської області), ОСОБА_4 (надалі також - третя особа-2 ОСОБА_4 ), в якому просить: визнати протиправним і скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 30.11.2018, яким залишено без задоволення скаргу адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 26.09.2018 № б/н у справі № 78/18 про порушення відносно нього дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_4 ; визнати протиправною бездіяльність Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка полягала у невжитті заходів, та невикористанні наданих повноважень для відновлення порушених прав адвоката ОСОБА_1 під час розгляду 30.11.2018 скарги на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 26.09.2018 № б/н у справі № 78/18 про порушення відносно нього дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_4 ; зобов`язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 26.09.2018 № б/н у справі № 78/18 про порушення відносно нього дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_4 з урахуванням правової оцінки, наданої судом діям дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, які були вчинені нею під час перевірки відомостей та прийняття рішення від 26.09.2018 № б/н про відкриття дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_4 на дії адвоката ОСОБА_1

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваним рішенням відповідача, яким відмовлено у задоволенні скарги на рішення дисциплінарної палати КДКА, порушено право позивача на особливий порядок здійснення дисциплінарного провадження відносно нього, оскільки КДКА Київської області було допущено порушення на стадії прийняття та перевірки відомостей по поданій скарзі ОСОБА_4 , однак відповідачем не надано належної оцінки та не скасовано рішення дисциплінарної палати КДКА.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, до матеріалів справи надано відзив, в якому зазначено, що оскаржуване рішення ВКДКА, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення КДКА Київської області - без змін, не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак, останнє по своїй суті не порушує прав та інтересів позивача.

Представник третьої особи-1 заперечував проти задоволення позовних вимог.

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд зазначає наступне.

На підставі рішення Київської міської КДКА від 21.12.2010 № 8-10-9 ОСОБА_1 отримано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4294.

Позивачем адвокатська діяльність здійснювалась у формі адвокатського бюро (Адвокатське бюро "Герасько і партнери"), а згодом у формі адвокатського об`єднання (Адвокатське об`єднання "Максимальний захист"), що підтверджується відомостями, які містяться в Єдиному реєстрі адвокатів України.

З матеріалів справи вбачається, що 27.06.2018 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга ОСОБА_4 від 27.06.2018 вх. №824.

Дисциплінарною палатою КДКА Київської області 26.09.2018 розглянуто скаргу ОСОБА_4 та порушено дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 ., у зв`язку із наявністю підстав для відкриття дисциплінарного провадження та прийнято рішення № б/н у справі № 78/18.

Не погоджуючись з даним рішенням, 17.10.2018 позивач звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 30.11.2018 скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 26.09.2018 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 . - залишено без змін.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 08 липня 2012 року № 5076-VI (далі також - Закон № 5076-VI).

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частинами 1, 10, 11 статті 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовки осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Частиною п`ятою статті 50 Закону № 5076-VI обумовлено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:

1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів;

2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту;

3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;

5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI, дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону № 5076-VI.

Згідно зі статтею 38 Закону № 5076-VI (перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката), член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI (порушення дисциплінарної справи), за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів (пункт 4 частини п`ятої статті 50 Закону).

Згідно з частиною п`ятою статті 52 Закону, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Згідно з п.1 розд.І Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (яке є установчим документом ВКДКА), затвердженого рішенням звітно-виборного з`їзду адвокатів України від 09.06.2017 (далі - Положення), визначено, що ВКДКА - колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Як убачається з матеріалів справи, 27.06.2018 до КДКА Київської області надійшла скарга ОСОБА_4 про вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 . В скарзі вказується, що на підставі договору з 04.11.2016 захист прав, свобод та законних інтересів скаржника, здійснюється «Адвокатським бюро Євгена Солодко». 30.05.2018 третій особі-2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14. ч. З ст. 27, ч. З ст. 258 КК України. З моменту затримання ОСОБА_4 , слідчого СБ України ОСОБА_5, який здійснює провадження у справі щодо затриманого, було повідомлено про те, що захист інтересів останнього представляє виключно Адвокатське бюро «Євгена Солодко». У кримінальне провадження, як захисники, вступили адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які 30.05.2018 на підтвердження своїх повноважень долучили до провадження документи згідно з вимогами КПК України. Однак, не зважаючи на вищезазначене, 01.06.2018 слідчий ОСОБА_5 ініціював «невідкладну» процесуальну дію, а саме допит, без участі захисників - адвокатів АБ «Євгена Солодко» ОСОБА_6 та ОСОБА_7., а на допит було запрошено випадкового адвоката ОСОБА_1 При цьому, ОСОБА_4 . в своїй скарзі вказував, що у нього є підстави вважати, що адвокат ОСОБА_1 умисно вступив у змову зі стороною обвинувачення з метою допомогти слідству та у будь-який спосіб отримати показання, необхідні слідчому, всупереч правовій позиції його адвокатів з АБ «Євгена Солодко». ОСОБА_4 вважав, що ОСОБА_1 порушив Правила адвокатської етики та норми Кримінального процесуального кодексу.

Зі скарги вбачається, що основною підставою для притягнення адвоката до відповідальності ОСОБА_4 вважає те, що адвокат ОСОБА_1 всупереч вимогам КПК України та правил адвокатської етики вступив в змову з органами досудового розслідування, переконав ОСОБА_4 у підписанні угоди з ним як з адвокатом та у необхідності змінити правову позицію у справі та надати покази без його законних захисників, з якими було погоджено правову позицію, зокрема про відмову від дачі показів.

На підставі вказаних обставин третьою особою-1 рішенням від 26.09.2018 № б/н порушено дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1, у зв`язку із наявністю підстав для відкриття дисциплінарного провадження.

Рішення вмотивоване тим, що в порушення ст.51 Правил адвокатської етики, адвокат ОСОБА_1, не отримавши згоду адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7., обговорив із ОСОБА_4 обставини справи, хід виконання доручення щодо його захисту, уклав договір з останнім та брав участь у проведенні процесуальної дії з допиту затриманого.

Відповідно до ст. 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

При цьому, суд погоджується з доводами відповідача, що висновки дисциплінарної палати КДКА Київської області щодо наявності в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку ґрунтуються на матеріалах дисциплінарної справи, є вмотивованими та такими, що відповідають вимогам Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Водночас, слід наголосити, що вказані обставини щодо наявності ознак дисциплінарного проступку можуть бути підтверджені або спростовані рішенням місцевої КДКА за наслідками розгляду дисциплінарної справи. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

Також, суд не бере до уваги посилання позивача, що відповідачем не надано належної оцінки обставинам, що КДКА Київської області вийшла за межі скарги та самостійно розширила перелік підстав для притягнення адвоката до відповідальності, оскільки третя особа-1 не виходила за межі доводів, викладених у скарзі ОСОБА_4 , а тільки правильно визначила та кваліфікувала відповідні дії адвоката, оскільки третя особа-2 цього не здійснила з підстав відсутності фахових юридичних знань.

Отже, враховуючи, що на стадії розгляду скарги достатньо з`ясувати наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката з урахуванням положень Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики відповідачем обґрунтовано залишено спірне рішення КДКА Київської області від 26.09.2018 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 без змін.

Посилання позивача на те, що третьою особою-1 порушено порядок розгляду скарги також не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Зокрема, приписами Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яке може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, зареєстрованого рішенням Ради адвокатів України від 30.04.2014 № 120 не виключається можливість головою КДКА області самостійно провести перевірку доводів, викладених у скарзі, а тому останнім правомірно та у межах повноважень здійснено ряд дій щодо розгляду скарги ОСОБА_4 .

Крім цього, посилання на описки або інші формальні помилки під час розгляду справи, суд вважає неприйнятними, оскільки вони є незначними та не впливають на факт обґрунтованості висновку відповідача та третьої особи-1 щодо наявності ознак дисциплінарного проступку позивача.

Отже, судом не встановлено порушення процедури розгляду скарги адвоката на КДКА Київської області, з огляду на що, оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 30.11.2018, прийнято у межах повноважень, що передбачені законодавством України.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Пунктом 8 частини першої статті 4 КАС України позивача визначено як особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

З аналізу наведених процесуальних норм КАС України слід дійти висновку, що судовому захисту підлягає лише порушене право. Так, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. В контексті наведених приписів КАС України підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод, однак, обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушеного права чи законного інтересу на момент звернення до суду.

Відповідно до приписів частини першої статті 41 Закону №5076 за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

У ході судового розгляду справи встановлено, що рішення відповідача щодо скарги позивача на рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 26.09.2018 прийнято на стадії розгляду питання про порушення дисциплінарної справи.

При цьому, рішення про порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних для позивача наслідків, оскільки таке рішення не встановлює факту вчинення конкретного дисциплінарного проступку, так як порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, та лише за результатами розгляду дисциплінарної справи по суті може прийматися рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а тому оскаржуване позивачем рішення ВКДКА містить лише попередні висновки щодо наявності в його діях ознак дисциплінарного проступку.

Таким чином, враховуючи, що рішення про порушення дисциплінарної справи є проміжним процесуальним рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в процесі дисциплінарного провадження, суд дійшов до висновку, що рішення про порушення дисциплінарної справи не порушує прав позивача та не спричиняє негативних наслідків.

Правову позицію аналогічного змісту викладено у постанові Верховного Суду від 12.07.2018 року у справі №826/13442/15.

Отже, правові наслідки для позивача може створювати виключно рішення, прийняте за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. ч. 1- 3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 77, 90, 241- 246, 255, 293, 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Відповідач: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська, буд. 3, 2-й поверх, м. Київ, 04070, ).

Третя особа 1: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (вул. Кирилівська, 15, м. Київ, 04080, ).

Третя особа 2: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ).

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України та може бути оскаржене протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. 293, 296- 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко