Справа № 340/3160/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2020-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

14 лютого 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/3160/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Алеко" (надалі - позивач) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправними і скасувати податкові повідомлення-рішення від 11.06.2019 р. №2 (про збільшення суми грошового зобов`язання з ПДВ в розмірі 10 453 811 грн.) та №2 (про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на прибуток в розмірі 13 040 735 грн.).

26.12.2019р. представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем визначеного ст.122 КАС України, ст.56 Податкового кодексу України строку звернення до суду.

На обґрунтування своєї позиції представник посилається на правовий висновок Верховного Суду, відображений у постанові від 11.10.2019 р. у справі №640/20468/18. (т.5 а.с.271-277)

Вказане питання просив вирішити в порядку письмового провадження.

Представники сторін у підготовче судове засідання 14.02.2020 р. не з`явилися.

Представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи.

При вирішенні питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду із даним позовом, встановленого ст.122 КАС України, суд зазначає наступне.

У відповідності до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Пунктом 56.19 ст. 56 ПК України визначено те, що у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Згідно з п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Аналізуючи викладені вище норми, суд дійшов до висновку про те, що КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальними строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками визначеними, зокрема, частиною 4 статті 122 КАС України.

Наведені вище пункти 56.18 та 56.19 ст. 56 ПК України регулюють ті самі правовідносини, однак по різному унормовують ті самі правовідносини і при цьому суперечать один одному.

Суд вважає, що в даному випадку слід керуватися правилами п.56.21 ст.56 Податкового кодексу України, та застосовувати до даного спору більш тривалий строк для звернення до суду - 1095 днів, ніж п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України - місячний термін.

Так, пунктом 56.21 ст.56 Податкового кодексу України передбачено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 14.02.19 у справі №813/4921/17.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За обставинами справи, позивачем подана позовна заява до суду - 06.12.2019 р. (т.5 а.с.217), тоді як спірні рішення відповідача датовані - 11.06.2019 р., тобто в межах 1095 днів.

Виходячи із вищевикладеного, позивачем не допущено пропуску строку звернення до суду, а тому клопотання про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Щодо посилання представника відповідача на постанову Верховного Суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 (провадження №К/9901/16396/19), суд зазначає, що в межах розгляду зазначеної справи надано висновок застосування спеціальних строків звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням сум грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення. Зокрема, суд прийшов висновку, що положення ПК України не поширюються на правовідносини щодо обрахунку строків звернення до суду з позовами про оскарження рішення контролюючого органу про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. При оскарженні таких рішень податкового органу варто застосовувати правила ст.122 КАС України.

Відтак, керуючись ст.ст.122, 240, 256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - залишити без задоволення.

2. Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько