Справа № 140/1166/19
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2020-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

140/1166/19

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді: Кухтея Р.В.

суддів: Носа С.П., Шевчук С.М.

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року (ухвалене головуючим-суддею Волдінер Ф.А. в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Луцьку) за адміністративним позовом Приватної фірми «Нессе-Україна» до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в :

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 30.10.2019 адміністративний позов було задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Київська міська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою відмовити позивачу у задоволенні адміністративного позову.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні по справі матеріали та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що ПФ «Нессе-Україна» є юридичною особою, зареєстрованою 17.11.1999, основним видом економічної діяльності якої є оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та свідоцтвом про державну реєстрацію юридичної особи серії АОО № 398883.

25.05.2010 між ПФ «Нессе-Україна» (Покупець) та фірмою «Frutaroum Savory Solution GmbH» (Німеччина) (Продавець), було укладено Контракт №25/05/2010, відповідно до п.1.1. якого Продавець зобов`язався продати, а Покупець прийняти і оплатити харчові добавки до ковбас, риби і копченостей в асортименті (далі - товар).

Відповідно до п.1.2 Контракту, кількість поставленого товару вказується в Додатках (Специфікаціях) на кожну партію товару окремо. Кожен Додаток (Специфікація) є невід`ємною частиною даного Контракту.

Відповідно до п.4.7 Контракту, на кожну партію товару Продавець зобов`язаний надати Покупцю наступні документи : рахунок-фактуру в валюті, специфікацію, міжнародну накладну (CMR), експортну митну декларацію, сертифікат походження.

03.12.2018 посадовими особами Київської міської митниці ДФС було взято проби (зразки) товарів за артикулом 482063085.112 та артикулом 482066115.110 з метою встановлення характеристик визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та складено про це акт.

04.12.2018 до відділу митного оформлення №1 митного поста «Столичний» Київської міської митниці ДФС, ПФ «Нессе-Україна» було подано МД №UA100110/2018/337106, відповідно до графи 31 якої серед ряду імпортованого товару заявлено наступний товар : харчові добавки, які використовуються при виготовленні м`ясних, ковбасних та рибних виробів зі змішаними приправами, що не містять продуктів тваринного походження, без вмісту спирту : (GN- Milchwurst No) «ГН-Молочна № 5 комбі», артикул 482054240.104, (Bruhwurst Delikatesna) «Ковбаса варена «Делікатесна», артикул 482002422.100, (Star Inject 40) «Стар Інжект 40», артикул 482002537.100, (Szynka Smak) «Шинка Смак», артикул 482002862.100, (Star Mix Bacon 40) «Стар Мікс Бекон 40», артикул 482002507.100.

04.12.2018 посадовими особами Київської міської митниці ДФС було взято проби (зразки) товарів за артикулами 482054240.104, 482002422.100, 482002537.100, 482002862.100 та 482002507.100 з метою встановлення характеристик визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД та складено про це акт.

17.12.2018 посадовими особами Київської міської митниці ДФС було взято проби (зразки) товарів за артикулами 482042102.511, 482063085.112 та 482075028.115 з метою встановлення характеристик визначальних для класифікації товарів згідно УКТЗЕД та складено про це акт.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, з огляду на наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України (далі – МК України), Податкового кодексу України (далі – ПК України) та інших законів України з питань оподаткування.

Згідно ч.3 ст.318 МК України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч.1 ст.248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема, код товару згідно з УКТЗЕД, фактурну вартість товарів, митну вартість товарів та метод її визначення, суми митних платежів, спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (ч.1, 8 ст.257 МК України).

Згідно ч.1 ст.67 МК України, УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів (ч.2 ст.67 МК України).

Частиною третьою статті 67 МК України передбачено, що для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Згідно ч.4 ст.67 МК України, структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ч.1 ст.68 МК України, ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 69 МК України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно УКТЗЕД (ч.2 ст.69 МК України).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (ч.3 ст.69 МК України).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (ч.4 ст.69 МК України).

Згідно ч.5 ст.69 МК України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Частиною шостою статті 69 МК України передбачено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно ч.7 ст.69 МК України, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов’язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (ч.8 ст.69 МК України).

Відповідно до Указу Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» №466/2002 від 17.05.2002 (далі - Указ №466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно п. «а» ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури : використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України №428 від 21.05.2012 (далі - Порядок №428).

Відповідно до п.3 Порядку №428, УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Згідно п.6 Порядку №428, пропозиції щодо внесення змін до УКТ ЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономрозвитку з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Пунктом 12 Порядку №428 передбачено, що пояснення до УКТ ЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Такі Пояснення до УКТЗЕД затверджені наказом ДФС України №401 від 09.06.2015.

Пунктом 4 розділу І Порядку №650 передбачено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює, зокрема, контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів, проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій, приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Відповідно до п.1 розділу III Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Згідно п.2 розділу ІІІ Порядку №650, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно п.3 розділу ІІІ Порядку №650, рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Відповідно до п.4 розділу ІІІ Порядку №650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності : опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії : а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі : характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі - ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Згідно ст.1 Закону України «Про Митний тариф України», цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з УКТЗЕД, складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.1-2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Основні правила), які є Додатком до вказаного Закону, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами : назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил : (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatismutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТЗЕД здійснюється за назвами товарними позиціями.

При цьому, згідно п.3 Основних правил, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином : (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

У пункті 2.1 оглядового листа Вищого адміністративного суду України №720/100/13-08 від 23.04.2008 «Про деякі питання практики вирішення справ, пов`язаних із застосуванням митного законодавства (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим адміністративним судом України», щодо застосування зазначених норм права вказано, що критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.

Відтак, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Проте, оспорюваними рішеннями було визначено код вказаних товарів згідно УКТЗЕД 21039000.

У свою чергу, до товарної позиції 2103 відносяться «Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця» в підкатегорії 909000 зазначено «інші».

Наказом ДФС України №401 від 09.06.2015 було затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, (далі - Пояснення).

Відповідно до Пояснень за умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТЗЕД, до товарної позиції 2106 входять : (А) Продукти, використовувані або безпосередньо, або після оброблення (наприклад, відварювання, розчинення чи кип`ятіння у воді, молоці і т.д.) для вживання в їжу; (В) Продукти, які повністю чи частково складаються з харчових продуктів, використовуваних для приготування напоїв, або харчових продуктів, готових для вживання в їжу. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, що складаються з суміші хімічних препаратів (органічних кислот, солей кальцію і т.д.) з харчовими продуктами (борошном, цукром, сухим молоком і т.д.) для додання в готові продукти або як інгредієнти, або для поліпшення деяких їхніх властивостей (зовнішнього вигляду, збережуваності і т.д.) (дивись Загальні положення до групи 38).

Проте до цієї товарної позиції не включаються ферментні препарати, що містять харчові продукти (наприклад, препарати для тендеризації м`яса, що складаються з протеолітичних ферментів з добавкою декстрози чи інших харчових продуктів). Такі препарати відносяться до товарної позиції 3507 за умови, що вони не включаються в більш конкретну товарну позицію УКТЗЕД.

До товарної позиції 2106 включаються, серед іншого (inter alia) : (1) Порошки для столового крему, желе, морозива або аналогічних продуктів, підсолоджені чи непідсолоджені.

Порошки на основі борошна, крупки, крохмалю, екстракту солоду або продуктів товарних позицій 0401 0404, які містять чи не містять добавки какао, відносяться до товарної позиції 1806 або 1901 відповідно до вмісту в них какао (дивись Загальні положення до групи 19). Інші порошки, що містять какао, включаються до товарної позиції 1806. Порошки, що мають властивості цукрів з ароматизувальними добавками або забарвлених цукрів, використовуваних для приготування лимонаду та аналогічних продуктів, відносяться до товарної позиції 1701 або 1702, залежно від конкретного випадку. (2) Смако-ароматизувальні порошки для приготування напоїв, підсолоджених чи непідсолоджених, на основі бікарбонату натрію та гліциризину або екстракту солодки (тобто кореня солодки) (продавані як какао-порошок). (3) Продукти на основі вершкового масла або інших жирів чи масел, одержаних з молока, які використовують, наприклад, у хлібобулочних виробах чи борошняних кондитерських виробах. (4) Пасти на основі цукру, що містять добавки жиру в порівняно великій пропорції, а іноді і молока, або горіхів, непридатні для виготовлення безпосередньо кондитерських виробів з цукру, але використовувані як начинка і т.д. для шоколаду, здобного печива, тістечок і т.д. (5) Натуральний мед, збагачений бджолиним маточним молочком. (6) Білкові гідролізати, що складаються переважно з суміші амінокислот та хлориду натрію, використовувані в харчових продуктах (наприклад, для додання смаку); білкові концентрати, одержувані шляхом видалення певних компонентів зі знежиреного соєвого борошна, використовувані для збагачення харчових продуктів білковими речовинами; соєве борошно та інші білкові речовини, текстуровані. Проте до цієї товарної позиції не включається не текстуроване знежирене соєве борошно, придатне чи непридатне для вживання в їжу (товарна позиція 2304), та білкові ізоляти (товарна позиція 3504). (7) Безалкогольні або алкогольні продукти (крім продуктів, заснованих на запашних речовинах), використовувані для виробництва різних безалкогольних або алкогольних напоїв. Ці продукти можуть бути одержані шляхом змішування рослинних екстрактів товарної позиції 1302 з молочною кислотою, винною кислотою, лимонною кислотою, фосфорною кислотою, консервантами, піноутворювачами, фруктовими соками і т.д. Продукти містять (цілком чи частково) ароматизувальні інгредієнти, що визначають даний напій. У результаті цього розглянутий напій зазвичай може бути одержаний простим розведенням продукту водою, вином або спиртом, з доданням чи без додання, наприклад, цукру або газоподібного діоксиду вуглецю. Деякі з цих продуктів спеціально приготовлені для домашнього використання; вони також широко застосовуються в промисловості, що дозволяє уникнути непотрібних перевезень великих кількостей води, спирту і т.д. Таким чином, ці продукти не призначені для вживання як напої і, отже, їх можна відрізнити від напоїв групи 22.До цієї товарної позиції не включаються продукти, використовувані для виробництва напоїв, основані на одному чи більше запашних речовинах (товарна позиція 3302). (8) Харчові таблетки на основі натуральних чи штучних ароматичних речовин (наприклад, ваніліну). (9) Солодощі, гумі та аналогічні продукти (особливо для діабетиків), що містять синтетичні підсолоджувальні речовини, (наприклад, сорбіт) замість цукру. (10) Продукти (наприклад, таблетки), що складаються з сахарину та харчових продуктів типу лактози, застосовуваних для підсолодження. (11) Автолізовані дріжджі та інші дріжджові екстракти, продукти, одержувані шляхом гідролізу дріжджів. Ці продукти не можуть викликати бродіння і мають високу білкову цінність. Вони використовуються переважно в харчовій промисловості (наприклад, для приготування деяких приправ). (12) Продукти для виробництва лимонадів чи інших напоїв, що складаються, наприклад, з: ароматизованих чи забарвлених сиропів, що являють собою цукрові розчини з добавкою натуральних чи штучних речовин для додання їм смаку, наприклад, деяких плодів і рослин (малини, чорної смородини, лимона, м’яти і т.д.), які містять чи не містять добавки лимонної кислоти та консервантів;сиропу, ароматизованого добавкою складеного продукту цієї товарної позиції (дивись пункт 7 вище), що містить, зокрема, есенцію коли, або лимонну кислоту, забарвлену карамелізованим цукром, або лимонну кислоту та ефірні олії плодів (наприклад, лимона чи апельсина);сиропу, ароматизованого фруктовими соками, які були модифіковані шляхом додання деяких компонентів (лимонної кислоти, ефірного олії, добутої з плодів, і т.д.) у таких кількостях, що явно порушується баланс компонентів фруктового соку, властивий для натуральних соків;концентрованих фруктових соків з добавками лимонної кислоти (у такій пропорції, що сумарний вміст кислоти значно більше, ніж у натуральних соках), ефірних олій, добутих з плодів, синтетичних підсолоджувальних речовин і т.д. Такі продукти призначені для вживання у вигляді напоїв після простого розведення водою або після наступного оброблення. Деякі продукти цього типу призначені для додання в інші харчові продукти. (13) Суміші екстракту женьшеню з іншими інгредієнтами (наприклад, лактозою чи глюкозою), використовувані для приготування женьшеневого чаю або напоїв. (14) Продукти, що складаються з суміші рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) різних видів або складаються з рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) одного або різних видів, змішаних з іншими речовинами, такими як один чи декілька рослинних екстрактів, які самі по собі не вживаються в їжу, але використовуються для приготування трав’яних настоїв або трав’яних «чаїв», (наприклад, які мають послаблюючу, проносну (очисну), сечогінну або вітрогінну дію), включаючи продукти, які, як вважається, полегшують стан при нездужанні і сприятливо впливають на загальний стан здоров’я та самопочуття. До цієї товарної позиції не включаються продукти, з вмістом настою у кількості, що складає терапевтичну чи профілактичну дозу активного інгредієнта, властивого для конкретного продукту (товарна позиція 3003 або 3004). До цієї товарної позиції також не включаються продукти, що включаються до товарної позиції 0813 або до групи 09. (15) Суміші рослин, частин рослин, насіння чи плодів (цілих, розрізаних, подрібнених, мелених чи порошкоподібних) видів, що включаються в різні групи (наприклад, групи 07, 09, 11, 12), або різних видів товарної позиції 1211, що не вживаються в їжу як такі, а використовуються або як ароматизувальні добавки для напоїв, або для приготування екстрактів для виробництва напоїв. Проте продукти такого роду, основні властивості яких визначаються вмістом у них продуктів, що входять до групи 09, не включаються (група 09). (16) Продукти, які часто відносять до харчових добавок на базі екстрактів рослин, фруктових концентратів, меду, фруктози і т.п. і які містять добавки вітамінів, а іноді незначні кількості сполук заліза. Ці продукти часто бувають розфасовані в упаковки з вказівкою, що вони сприяють зміцненню здоров’я та поліпшенню самопочуття. Проте аналогічні продукти, призначені для попередження або лікування хвороб чи недуг, не включаються (товарна позиція 3003 або 3004).

У свою чергу, до товарної позиції 2103 належать : А) Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані До цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м’яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м’яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і т.д., щоб одержати соус.

Соуси зазвичай додають в їжу як під час приготування, так і при подачі на стіл. Соуси забезпечують смак або аромат, вологість і контрастують з їжею за консистенцією і кольором. Вони можуть також служити середовищем, в яке поміщують їжу, наприклад, курча під білим соусом. Рідкі приправи (соєвий соус, соус із стручкового перцю, рибний соус) використовуються як інгредієнти під час приготування їжі і як приправи за столом.

До цієї товарної позиції також включаються деякі продукти для приготування соусів на основі овочів або плодів, які являють собою рідини, емульсії чи суспензії та іноді містять видимі неозброєним оком шматочки овочів або плодів. Ці продукти для приготування соусів відрізняються від приготовлених або консервованих овочів або плодів групи 20 тим, що вони використовуються як соуси, тобто як приправа до їжі або в приготуванні деяких страв, але самі по собі не призначені для використання в якості страви.

Змішані смакові добавки та змішані приправи, що містять спеції, відрізняються від спецій та їхніх сумішей з товарних позицій 0904 0910 тим, що вони містять одну чи більше ароматизувальних речовин або приправ, які не відносяться до групи 09, у таких пропорціях, що дана суміш більше не має основних властивостей спецій у тому значенні, яке розкривається в групі 09 (дивись Загальні положення до цієї групи).

Прикладами продуктів, що відносяться до цієї товарної позиції, є: майонез, заправки для салатів, Bearnaise, bolognaise (що складаються з рубленого м’яса, томатного пюре, спецій і т.д.), соєвий соус, грибний соус, вустерський соус (зазвичай приготовлений на основі густого соєвого соусу, настою спецій в оцті, з добавкою солі, цукру, карамельного колера та гірчиці), томатний кетчуп (продукт, приготовлений з томатного пюре, цукру, оцту, солі та спецій) та інші томатні соуси, селерова сіль (суміш кухонної солі з дрібно меленим насінням селери), деякі суміші прянощів для приготування ковбаси та продукти групи 22 (крім продуктів товарної позиції 2209), приготовлені для кулінарних цілей і тим самим непридатні для вживання як напої (наприклад, кулінарні вина та кулінарний коньяк (Cognac).

Крім згаданих вище продуктів, що відносяться до груп 09 і 20, до цієї товарної позиції не включаються : (а) екстракти і соки з м’яса, риби та ракоподібних, молюсків чи інших водяних безхребетних (товарна позиція 1603); (b) супи і бульйони готові та заготовки для їхнього приготування (товарна позиція 2104); (c) гідролізати білка, що складаються переважно з суміші амінокислот і хлориду натрію, використовувані як добавки до готових харчових продуктів (товарна позиція 2106); (d) автолізовані дріжджі (товарна позиція 2106).

(B) Порошок гірчиці та готова гірчиця

Гірчичний порошок одержують шляхом подрібнення та просіювання насіння гірчиці, включених до товарної позиції 1207. Його можна виготовляти з насіння білої чи чорної гірчиці або з суміші цих двох сортів. Гірчичний порошок включається до цієї товарної позиції незалежно від того, було чи ні насіння знежирене та вилучені його оболонки перед подрібненням, а також незалежно від його призначення.

До цієї товарної позиції включається також готова гірчиця, що складається з гірчичного порошку, змішаного з невеликою кількістю інших інгредієнтів (борошна зернових культур, куркуми, кориці, перцю і т.д.), або з пасти, одержаної з суміші гірчичного порошку з оцтом, виноградним суслом чи вином, до яких можуть бути додані сіль, цукор, спеції чи інші приправи.

Крім того, як вірно зазначено судом першої інстанції, до товарної позиції 2106 належать харчові продукти, які не належать до жодної іншої із товарних позицій УКТЗЕД і які складаються із суміші певних хімічних препаратів з харчовими продуктами для додавання в готові продукти або в інгредієнти для поліпшення відповідних властивостей таких продуктів. У свою чергу, товарна позиція 2103 включає смакові добавки, гірчичні порошки, продукти, які використовуються для виготовлення соусів та готові соуси.

Також, ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 21.06.2019, яка була залишена без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.09.2019, було призначено судову товарознавчу експертизу з метою дослідження складових компонентів зразків продукції (R-Arom) «Аромат яловичий» артикул 482063085.112, (S-Arom) «Аромат С» артикул 482066115.110, (GN-Milchwurst No) «ГН-Молочна № 5 комбі» артикул 482054240.104, (Bruhwurst Delikatesna) «Ковбаса варена «Делікатесна» артикул 482002422.100, (Star Inject 40) «Стар Інжект 40» артикул 482002537.100, (Szynka Smak) «Шинка Смак» артикул 482002862.100, (Star Mix Bacon 40) «Стар Мікс Бекон 40» артикул 482002507.100, (Ham Star 60) «Хам Стар 60» артикул 482042102.511, (Tyroler-Aroma) «Аромат Тірольський» артикул 482075028.115, а також коду вказаних товарів відповідно до Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності.

Зокрема, з відкоректованого експертом згідно п.4.14 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» висновку судової товарознавчої експертизи №8505-8507 від 10.09.2019 Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України вбачається, що досліджувані зразки відповідають таким характеристикам згідно з вимогами Українського класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності:

Група - Різні харчові продукти

Товарна позиція - Харчові продукти в іншому місці не зазначені:

Товарна підпозиція- інші

Товарна категорія - інші

Товарна підкатегорія - інші.

Відповідно до пункту 1 розділу І Санітарних правил і норм по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України №222 від 23.07.1996, харчові добавки - природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

Отже, харчовими добавками є природні або синтезовані речовини, які вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей. При цьому, у розумінні вищенаведених положень чинного законодавства харчові добавки не є прянощами, які є продуктами рослинного походження, що містять пряні і запашні речовини.

Згідно ч.1 ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному з’ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, прийняте відповідно до норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому відсутні підстави для її задоволення.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.10 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому судове рішення за результатами його перегляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 12, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року по справі №140/1166/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий суддя

Р. В. Кухтей

судді

С. П. Нос

С. М. Шевчук