Справа № 520/9039/18
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"10" лютого 2020 р. №520/9039/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника заявника - Острицького А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року по справі №520/9039/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Від ОСОБА_1 31 січня 2020 року до Харківського окружного адміністративного суду надійшла заява про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року по справі №520/9039/18, в якій заявник просить суд встановити спосіб виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 р. по справі №520/9039/18 шляхом: зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 88% грошового забезпечення з урахуванням 100% суми підвищення пенсії визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., здійснити виплату суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р., без обмеження максимальним розміром з урахуванням виплачених сум без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року, № 103 від 21.02.2018 року тощо), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що на теперішній час рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року по справі №520/9039/18 в частині перерахунку та виплати пенсії у розмірі 88% грошового забезпечення з урахуванням 100% суми підвищення, визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р. При цьому, відповідач посилається на те, що виплату різниці пенсії за період з 01.01.2018 року по 10.02.2019 року, нарахованої за рішенням суду, буде виплачено у порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649 "Питання погашення заборгованості пенсійних виплат за рішенням суду". Вказані обставини слугували підставою для звернення до суду із даною заявою.

Представником відповідача через канцелярію суду подано заперечення на заяву позивача про встановлення способу виконання судового рішення, в якому проти поданої заяви останній заперечував та зазначив, що на виконання рішення суду відповідачем було проведено перерахунок пенсії позивача з 01.01.2018 року в розмірі 88% грошового забезпечення з урахуванням 100% суми підвищення пенсії та розмір пенсії після проведеного перерахунку склав 10045,20 грн. Також зазначено, що різницю пенсії за період з січня 2018 року по лютий 2019 року в сумі 48328,94 грн. буде проведено в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 року № 649 «Про погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішенням суду». Відтак, на думку відповідача, відсутні підстави для задоволення заяви позивача.

Також представником позивача до суду подано відповідь на заперечення із викладенням власної правової позиції.

Представник заявника в судове засідання прибув, подану до суду заяву підтримав та просив суд задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду заяви про встановлення способу виконання рішення за відсутності представника відповідача.

Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи заяви та заперечень проти неї, суд встановив наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року у справі № 520/9039/18 адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково; визнано протиправними дії головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 88 % грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення та у зменшенні розміру пенсії з надбавками ОСОБА_1 за рахунок виплати лише 50% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року з 01.01.2018 року; зобов`язано головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію у розмірі 88 % грошового забезпечення з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., здійснити виплату ОСОБА_1 суму недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р.; стягнуто на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код - НОМЕР_1 ) сплачену суму судового збору у розмірі 704 (сімсот чотири) грн 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (м-н Свободи, буд.5, Держпром, 3 під., м. Харків, 61022, код ЄДРПОУ - 14099344); в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2019 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року по справі № 520/9039/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернуто скаржнику.

Отже, судове рішення у справі № 520/9039/18 набрало законної сили.

За даними програми "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)" судом встановлено, що у зв`язку із набранням судовим рішенням законної сили Харківським окружним адміністративним судом 21 лютого 2019 року позивачу видано виконавчі листи по справі № 520/9039/18.

Зі змісту поданої до суду заявником заяви вбачається, що 18.02.2019 року до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області ним було подано заяву про виконання рішення суду в добровільному порядку, у відповідь на яку відповідачем по справі листом від 19.03.2019 року повідомлено, що відповідачем здійснено перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 року, а різниця пенсії, обчислена за рішенням суду, за період з 01.01.2018 р. по 10.02.2019 р. буде виплачуватись у порядку, передбаченому постановою КМУ від 22.08.2018 р. № 649 «Про питання погашення заборгованості пенсійних виплат за рішенням суду».

Як зазначено позивачем, виконавчий лист було пред`явлено ним до виконання та 13.03.2019 року відкрито виконавче провадження №58491645. Однак, боржником не надано жодного доказу на підтвердження виконання рішення суду від 21.11.2018 року по справі №520/9039/18 в частині перерахунку та виплати ОСОБА_1 пенсії у розмірі 88% грошового забезпечення з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 Р- з 01.01.2018 р., виплати суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р.

Суд зазначає, що матеріали заяви свідчать, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області 20.03.2019 року на виконання рішення суду було проведено перерахунок пенсії позивача з 01.01.2018 року.

Також, матеріали заяви містять копію розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника, відповідно до якого за період з січня 2018 року по лютий 2019 року позивачу нараховано суму доплати 48328,94 грн.

З наявних в матеріалах справи доказів також вбачається, що відповідно до розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою заявника за період з лютого по березень 2019 року позивачу нараховано суму доплати 2728,64 грн.

Так, судом під час розгляду заяви зі змісту наданого представником відповідача заперечення встановлено, що загальна сума доплати за період з січня 2018 року по лютий 2019 року буде виплачуватись у порядку, передбаченому постановою КМУ від 22.08.2018 р. № 649 "Про питання погашення заборгованості пенсійних виплат за рішенням суду".

При цьому, представником відповідача до суду подано скрін-шот витягу з Електронного реєстру судових рішень.

Вказані обставини свідчать, на думку заявника, про не виконання боржником судового рішення в повному обсязі.

Розглядаючи заяву ОСОБА_1 , суд бере до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно із положеннями ч.3 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, з аналізу вищевикладеної норми вбачається, що остання пов`язує можливість зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення у виняткових випадках за умови доведення заявником існування конкретних обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у певний строк.

Суд зазначає, що вищенаведені норми не дають чітких роз`яснень щодо цих підстав, підкреслюючи роль судового розсуду в оцінці заявлених обставин.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність виключних обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду боржником, зазначення настання обставин, що дозволяють виконати рішення суду протягом визначеного терміну. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

При цьому, порядок виконання рішення - це визначена законодавством послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем, а також права і обов`язки суб`єктів виконавчого провадження під час їх вчинення.

Також суд зазначає, що відповідно до статті 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Приписами статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Під час розгляду заяви встановлено, що підставою для звернення з останньою вказано на наявність підстав для встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 по справі №520/9039/18 шляхом зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області негайно (без відстрочення) здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 у розмірі 88% грошового забезпечення з урахуванням 100% суми підвищення пенсії визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., здійснити виплату суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р., без обмеження максимальним розміром з урахуванням виплачених сум без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року, № 103 від 21.02.2018 року тощо), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат.

Проте суд зазначає, що заявником не надано будь-яких належних доказів, які б вказували про ускладнення або неможливість виконання судового рішення. В той же час, дана заява стосується не зміни способу і порядку виконання судового рішення, а фактично пов`язана із зміною суті резолютивної частини рішення суду, оскільки з неї випливає наявність нових позовних вимог, які не були заявлені позивачем під час розгляду справи.

Стосовно поданої заяви в частині вимоги про виконання рішення суду без застосування постанови Кабінету Міністрів України № 103, суд зазначає, що зі змісту наданого до суду заперечення на заяву та доданих до нього доказів вбачається, що положення постанови Кабінету Міністрів України № 103 відповідачем не застосовувались, а сума перерахунку в розмірі 48328,94 грн рахується як заборгованість з виплати пенсії позивача та внесена до реєстру рішень суду, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою.

При цьому, суд зазначає, що до суду не надано доказів застосування постанови Кабінету Міністрів України № 103 у даних правовідносинах.

Також суд зазначає, що доводи заявника в частині встановлення судом способу виконання рішення суду без застосування постанови Кабінету Міністрів України № 649 останнім фактично пов`язуються із втратою чинності вказаною постановою, оскільки саме в такому випадку її норми не підлягають застосуванню відповідачем. При цьому, представник позивача, обґрунтовуючи власну правову позицію, посилається на обставини того, що зазначену постанову Кабінету Міністрів України було оскаржено в судовому порядку та рішення суду не набрало законної сили, але обставини, на яких ґрунтується зазначене рішення є встановленими.

Надаючи оцінку вказаним доводам, суд зазначає, що за даними Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що на момент розгляду даної заяви в рамках розгляду справи № 640/5248/19 оскаржено постанову Кабінету Міністрів України № 649 та рішення Окружного адміністративного суду м. Києва у вказаній справі набрало законної сили 20.01.2020 року.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, у разі втрати чинності нормативно-правовим актом, такий нормативно правовий акт не підлягає застосуванню з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, вимога позивача стосовно зобов`язання відповідача виплатити суми недоплаченої частини основного розміру пенсії, починаючи з 01.01.2018 р., здійснити виплату суми недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 р., з урахуванням виплачених сум без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (постанова № 649 від 22.08.2018 року, № 103 від 21.02.2018 року тощо), які надають боржнику можливість для відстрочення чи розстрочення виплат, є такою, що не підлягає задоволенню.

Також, позивач звернувся до суду з клопотанням про надання оцінки змісту постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 року №649 з точки зору його відповідності Конституції України і застосувати Конституцію України як акт прямої дії та послався на положення ст. 7 КАС України.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, суд зазначає, що відповідно до положень ст. 7 КАС України у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що питання відповідності постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 року №649 Конституції України не може бути вирішено судом в рамках розгляду питання встановлення способу виконання рішення суду, у зв`язку з чим зазначене клопотання позивача задоволенню не підлягає.

Стосовно посилань представника заявника на постанови Верховного Суду від 12.11.2019 року у справі №826/3858/18 та від 05.04.2019 року у справі №809/248/18 суд зазначає, що останні не можуть бути враховані судом при розгляді даної заяви з огляду на обставини того, що не стосуються порядку виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вказані заявником обставини, які обумовили подання вказаної заяви, не є винятковими, які б вказували про ускладнення або неможливість виконання судового рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що заява ОСОБА_1 про встановлення способу виконання рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 241, 243, 254, 255, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 року по справі №520/9039/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 14 лютого 2020 року.

Суддя Мельников Р.В.