Справа № 240/746/20
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2020 року м. Житомир справа № 240/746/20

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Єфіменко О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:

"зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нарахування та виплату компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати частини пенсії згідносудового рішення №284/1185/14-а за період з 01.01.2014 до 30.06.2014 по день фактичної виплати, а саме по 16.07.2019 та згідно судового рішення №284/2378/14-а за період з 01.07.2014 по 31.08.2014 року по день фактичної виплати, а саме по 04.12.2019".

Суддя, перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), дійшла наступного висновку.

Відповідно до п.1-2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються найменування суду першої інстанції, до якого подається заява та повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак в позовній заяві судом до якого звертається позивач зазначено Житомирський апеляційний адміністративний суд та його адресу, в той час, як вказана позовна заява надіслана на адресу Житомирського окружного адміністративного суду, а тому у позовній заяві позивачу необхідно правильно вказати суд (адресу суду), до якого направлено позов. Крім того, у позовній заяві не зазначено усі відомості, передбачені п.2 ч.5 ст.160 КАС України, зокрема щодо позивача: реєстраційний номер облікової картки платника податків та адресу електронної пошти; а щодо відповідача: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Крім того, відповідно до п.7,11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються зокрема відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися та власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, у порушення вказаних вимог у позовній заяві відсутні такі відомості.

В свою чергу, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст.122 КАС України зазначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчать матеріали справи, позивач просить, в тому числі виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 01.01.2014 до 30.06.2014 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії, а саме по 16.07.2019 згідно судового рішення №284/1185/14-а.

Так, питання зі здійсненням компенсації громадян втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати врегульовані Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19.10.2000 № 2050-III (далі - Закон № 2050-III) та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 № 159 (далі - Порядок).

Статтею 1 Закону № 2050-III визначено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом (ст.2 Закону № 2050-III).

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Як видно, з матеріалів справи, зокрема з виписки по картковому рахунку, позивачу на виконанням постанови Народницького районного суду Житомирської області від 19.09.2014 у справі 284/1185/14-а, 16.07.2019 нараховано та виплачено доплату до пенсії, передбачену ст.ст.39,51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", загальна сума доплати становила 19564,86 грн.

В свою чергу, позивач вважаючи порушеними строки виплати частини пенсії згідно вказаного судового рішення звернулася до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою про нарахування та виплату компенсації втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків виплати частини пенсії, однак отримала відмову у такому нарахуванні. Позивачу роз`яснено, що рішення судів у справах щодо пенсійного забезпечення, які набрали законної сили виконуються органами Пенсійного фонду України в межах покладених судом зобов`язань та з урахуванням повноважень, наданих чинним законодавством.

Отже, судове рішення у справі 284/1185/14-а було виконано 16.07.2019, а тому про порушення своїх прав, свобод та інтересів (щодо порушенням строків такої виплати) позивач дізналася саме цього дня, проте до суду, за їх захистом, остання звернулася лише 30.01.2020, про що свідчить штемпель поштового відділення на конверті, в якому надійшла позовна заява до суду, тобто з пропуском строку визначеного КАС України.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ч.6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, у порушення вказаних норм, будь-яких обґрунтувань строку звернення до суду із даним позовом позивачем у позовній заяві не наведено, разом з тим до матеріалів справи не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин його пропуску до суду не подавала.

Окрім того, відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятою статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

З огляду на те, що прохальна частина адміністративного позову містить лише позовну вимогу зобов`язального характеру, а відтак суд дійшов висновку, що позивачу необхідно уточнити прохальну частину адміністративного позову, при цьому визначити, внаслідок яких та чиїх рішень, дій чи бездіяльності було порушено права позивача.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

- нової позовної заяви: із зазначенням в ній вимог передбачених п.п.1-2, 7, 11 ч.5 ст.160 КАС України відомостей; приведення позовних вимог у відповідність до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятою статті 160 вимог КАС України, а саме: визначити, внаслідок яких та чиїх рішень, дій чи бездіяльності було порушено права позивача.

Позовну заяву подану до суду у порядку усунення недоліків та її копії разом з доданими до неї документами необхідно надіслати до суду відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 КАС України,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Єфіменко