Справа № 320/5496/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2020 року № 320/5496/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лисенко В.І., при секретарі судового засідання Лубянській Д.С.,

за участі:

представника позивача - Деркача С.П.,

представника відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державного спеціалізованого підприємства "Північна Пуща" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Державне спеціалізоване підприємство "Північна Пуща" з позовом до Головного управління Державної податкова служби у Київській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 04.03.2019 №, від 05.03.2019 №, від 20.03.2019 №, від 21.03.2019 №№ , .

Мотивуванням позовних вимог є протиправність оскаржуваних податкових-повідомлень рішень, оформлених на підставі акта камеральної перевірки, оскільки їх прийняття не ґрунтується на вимогах чинного податкового законодавства. Позивач зазначив, що у контролюючого органу відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки досліджувати питання своєчасності сплати податків, оскільки останні перебувають поза межами предмету даної перевірки.

Відповідач позов не визнав, подав до суду письмовий відзив, в якому зазначив, що Головним управлінням ДФС у Київській області проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання Державним спеціалізованим підприємством "Північна Пуща" у спосіб та у межах строку, передбачених Податковим кодексом України. Тому, відповідач вважає, що прийняті ним податкові-повідомлення рішення базуються на положенням норм права.

Ухвалою суду від 15.10.2019 відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі.

Протокольною ухвалою суду від 16.01.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 03.02.2020 прибув представник позивача та підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, не з`явився, із заявами або клопотаннями до суду не звертався.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Державне спеціалізоване підприємство «ПІВНІЧНА ПУЩА» згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є юридичною особою з 02.02.2016.

Як убачається з матеріалів справи, 12.02.2019 Головним управлінням ДФС у Київській області було проведено камеральну перевірку своєчасності сплати позивачем узгодженої суми податкового зобов`язання по рентній платі за спеціальне використання лісових ресурсів та складено акт №000306/10-36-53-05/40247540, яким встановлено порушення терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання (а.с. 13).

У зв`язку із встановленням порушення, позивачем прийнято:

1. Податкове повідомлення-рішення № від 04.03.2019, яким за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання зі збору за спеціальне використання лісових ресурсів місцевого значення та користування земельними ділянками лісового фонду, застосовано суму штрафу у розмірі 102662,66 грн (а.с. 7).

2. Податкове повідомлення-рішення № від 05.03.2019 яким за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання зі збору за спеціальне використання лісових ресурсів місцевого значення та користування земельними ділянками лісового фонду, застосовано суму штрафу у розмірі 14624,21 грн (а.с. 10).

Також, 19.03.2019 та 20.03.2019 відповідачем проведені камеральні перевірки своєчасності подання податкової звітності, повноти нарахування, своєчасності сплати позивачем узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток та складено акти №000769/10-36-53-05/10247540, №000787/10-36-53-05/40247540 та №000786/10-36-53-05/40247540, яким встановлено порушення терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання (а.с. 17,21, 25).

На підставі вказаних актів перевірки, відповідачем прийнято наступні рішення:

1. Податкове повідомлення-рішення від 20.03.2019 №, яким до позивача застосовано суму штрафних санкцій у розмірі 1480,00 грн (а.с. 15).

2. Податкове повідомлення-рішення від 21.03.2019 №, яким до позивача застосовано суму штрафних санкцій у розмірі 1000,00 грн (а.с. 19).

3. Податкове повідомлення-рішення від 21.03.2019 №, яким до позивача застосовано суму штрафних санкцій у розмірі 1000,00 грн (а.с. 23).

На думку позивача, відповідач не наділений повноваженнями щодо притягнення до відповідальності за несплату (несвоєчасну сплату) узгоджених податкових зобов`язань за результатами камеральної перевірки, у зв`язку із чим, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (в редакції чинній на момент винесення спірного податкового повідомлення рішення; далі - ПК України) встановлено, що контролюючі органи мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків, у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1. ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з вимогами підпункту 75.1.1. пункту 75.1. ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Як убачається з п. 76.1. ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з вимогами п.76.2. ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Абзацом 1 п. 76.3. ст. 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Разом з тим, в абз. 2 п. 76.3. ст. 76 ПК України встановлено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Так, згідно з нормами, чинними на момент проведення перевірки, переметом камеральної перевірки, окрім питань правильності оформлення податкових декларацій, можуть бути і інші питання, зокрема своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено під час судового розгляду справи, відповідачем відповідно до вимог статті 75 Податкового кодексу України була проведена в приміщені контролюючого органу камеральна перевірка Державного спеціалізованого підприємства "Північна Пуща" своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету, результати якої оформлені актами.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що з 01.01.2017 у контролюючого органу виникли підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, а з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі №806/2419/16, у постанові від 02.10.2018 у справі №820/2244/17.

Суд також зазначає, що камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування, відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків, а також за своєчасністю сплати узгоджених сум грошових зобов`язань.

Водночас, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Суд звертає увагу, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі.

Враховуючи, що питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання відноситься до «інших питань», то камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.

Таким чином, враховуючи, що у даному випадку контролюючим органом проводилась камеральна перевірка щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, а саме: з податку на додану вартість сільськогосподарського підприємства за операціями із зерновими і технічними культурами, то відповідачем не порушено 1095 денного строку проведення перевірки.

А тому, посилання позивача на те, що відповідачем проведено камеральну перевірку після сплину 30 днів з моменту подання податкових декларацій з податку на додану вартість, що нібито обумовлює її протиправність, є необґрунтованим.

До того ж, позивачем по суті не заперечується той факт, що ним несвоєчасно було сплачено узгоджені податкові зобов`язання, а твердження щодо протиправності спірних податкових повідомлень-рішень ґрунтуються виключно на помилковому тлумаченні норм податкового законодавства.

Отже, враховуючи правомірність проведеної камеральної перевірки, суд дійшов висновку про правомірність та законність податкових повідомлень-рішень від 04.03.2019 №, від 05.03.2019 №, від 20.03.2019 №, від 21.03.2019 №№ , .

Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, довів правомірність своїх рішень.

У підсумку, з урахування вищезазначеного у сукупності, суд дійшов висновку про законність дій відповідача, а відтак позовні вимоги вважає такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову, - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 10 лютого 2020 р.