Справа № 460/2308/19
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
27 січня 2020 року м. Рівне №460/2308/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Янчар О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: ОСОБА_1 , представник адвокат Созонюк Т.М.,
відповідача: представник Вінничук В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, стягнення моральної шкоди,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулася до адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі ГУНП в Рівненській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу від 04.07.2019 №662 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», стягнення моральної шкоди.
Ухвалою суду від 24.09.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі.
Представник відповідача подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч.5 ст.122 КАС України.
Представник позивача подав заяву про поновлення строку на подання адміністративного позову, покликаючись на поважність причин його пропуску позивачем (а.с.84-86).
Відповідно до статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша).
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої).
Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Суд встановив, що позовна заява ОСОБА_1 , подана представником позивача адвокатом Дяденчуком А.І., була направлена засобами поштового зв`язку 12.09.2019 (а.с.19) та надійшла до суду 19.09.2019.
Таким чином, позовну заяву щодо проходження публічної служби позивачем подано з пропуском строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч.5 ст.122 КАС України.
Згідно з частиною третьою статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Обґрунтовуючи в поданій заяві поважність причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача вказав на відсутність у позивача документів, що слугували підставою прийняття наказу про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим позивач була позбавлена можливості визначити підстави позову та належним чином його обґрунтувати; також зазначив про перебування позивача на лікуванні.
Перевіряючи обґрунтованість наведених доводів, суд встановив та врахував таке.
В ході судового розгляду справи встановлено, що з оскарженим наказом ГУНП в Рівненській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" № 662 від 04.07.2019 позивач ознайомилась під підпис 19.07.2019 (а.с.32), що учасники справи не заперечують.
Разом з тим, дослідженням наданих позивачем довідок про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ, виданих Комунальним некомерційним підприємством "Корецька центральна районна лікарня" Корецької районної ради, а саме: № 32 від 24.07.2019, № 35 від 31.07.2019, № 39 від 19.08.2019, встановлено, що ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні з 15.07.2019 по 24.07.2019; з 25.07.2019 по 31.07.2019; з 09.08.2019 по 19.08.2019, зі звільненням від служби з 20.08.2019 по 23.08.2019 (а.с.87-88).
Позивач суду пояснила, що з оскарженим наказом вона була ознайомлена під підпис 19.07.2019 в лікарняній палаті Корецької центральної районної лікарні, під час стаціонарного лікування, що відповідає обставинам справи і не заперечувалося представником відповідача.
Суд зауважує, що позовну заяву було подано до суду засобами поштового зв`язку в межах місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 КАС України, з дати закінчення позивачем стаціонарного лікування, підтвердженого медичними документами.
Суд критично оцінює доводи представника відповідача про те, що надані стороною позивача довідки про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ всупереч вимогам службової телеграми ГУНП в Рівненській області № 4934/05/12-2016 від 13.03.2016 не були зареєстровані в державній установі «Територіальне об`єднання МВС України по Рівненській області». Оскільки представник відповідача визнає, що у вказані вище періоди позивач перебувала на лікарняному, відсутність позивача на службі в такі періоди не була розцінена відповідачем як прогули без поважних причин, а тимчасова непрацездатність позивача оплачена у встановленому порядку, відтак, суд вважає, що факт належної реєстрації чи нереєстрації виданих медичною установою довідок в державній установі «Територіальне об`єднання МВС України по Рівненській області» не впливає на оцінку спірних правовідносин в даній справі.
Суд враховує сформовану Європейським Судом з прав людини правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи ( справи "Белле проти Франції", "Ільхан проти Туреччини", Пономарьов проти України", "Щокін проти України" та інші).
Зокрема, аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обґрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду: 1) рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа "Белле проти Франції"); 2) не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами і поставленими цілями (справа "Мушта проти України"); 3) суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа "Станьо проти Бельгії").
Враховуючи встановлені судом обставини справи щодо ознайомлення позивача з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності в період тимчасової непрацездатності та перебування на стаціонарному лікуванні в медичному закладі, та оскарження наказу до суду в межах місячного строку після завершення стаціонарного лікування, суд вважає обґрунтованими доводи позивача та представника позивача про існування об`єктивних обставин, які перешкоджали ОСОБА_1 своєчасно, тобто з дати ознайомлення з наказом 19.07.2019, оскаржити його у встановленому порядку. Протилежний висновок, без урахування наведених вище обставин, на думку суду може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту.
Таким чином, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом з поважних причин, а відтак відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.
Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Керуючись статтями 122, 123, 241, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом та поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, стягнення моральної шкоди.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала складена 03.02.2020.

Суддя Дорошенко Н.О.