Справа № 640/16053/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2020-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Гайворонського В.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року, суддя Федорчук А.Б., у справі за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №5" Одеської міської ради до Антимонопольного комітету України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім Медицини" про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И В:

Комунальне некомерційне підприємство «Міська лікарня №5» Одеської міської ради звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель за №10177-р/пк-пз від 26 липня 2019 року щодо зобов`язання Комунальної установи «Міська лікарня №5» внести відповідні зміни до тендерної документації за процендурою закупівлі ДК 021:2015:85110000-3 - Послуги лікувальних закладів та супутні послуги», оголошення про проведення якої оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу за № А-20980-а з метою усунення порушень, зазначених у мотивувальній частині рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач - Антимонопольний комітет України звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

У прохальній частині апеляційної скарги відповідач просить здійснювати розгляд справи за участі його представника.

Щодо заявленого клопотання колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для задоволення клопотання про вихід із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено наступні обставини.

27 червня 2019 року Комунальна установа "Міська лікарня №5", правонаступником якої є Комунальне некомерційне підприємство «Міська лікарня №5» на сайті Prozorro публічні закупівлі оприлюднено оголошення про проведення процедури відкритих торгів за кодом ДК 021:2015:85110000-3 Послуги лікувальних закладів та супутні послуги (Послуги хірургічних стаціонарних закладів) та розміщено відповідну тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету Комунальної установи "Міська лікарня №5", протокол №34/2 від 27 червня 2019 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім медицини", який мав намір взяти участь у вказаній процедурі закупівлі, 08 липня 2019 року звернулось до Антимонопольного комітету України зі скаргою №544 щодо порушення замовником законодавства та встановлення замовником дискримінаційних вимог у документації конкурсних торгів.

Окрім того, у скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім медицини" просило зобов`язати замовника усунути дискримінаційні умови та привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, мотивуючи тим, що неціновий критерій застосовано замовником у цій процедурі закупівлі виключно з метою обмеження конкуренції і недопущення Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім медицини"; вимога до медичного обладнання учасника в частині, що послуги повинні надаватися пацієнтам вагою до 240 кг, на думку скаржника містить корупційні ризики та ознаки дискримінації, є обмежуючими і встановлені з метою недопуску інших учасників до участі у цій процедурі, чим порушують положення статей 3, 5 та 22 Закону України "Про публічні закупівлі".

Також у скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю вказало, що має намір прийняти участь у 6 закупівлях з аналогічними умовами, а тому умова стосовно того, що учасник повинен забезпечити наявність щонайменше одного автомобіля/лів швидкої медичної допомоги, який/які у разі необхідності буде/будуть задіяні для переведення/транспортування хворих до місця надання послуг відповідно до предмету закупівлі та у зворотному напрямку є дискримінуючою та унеможливлює участь скаржника у всіх 6 закупівлях. При цьому, участь у процедурі закупівлі може взяти лише компанія, яка поряд з іншими має велику кількість таких автомобілів.

За результатами розгляду скарги Антимонопольним комітетом України прийнято рішення №10177-р/пк-пз від 26 липня 2019 року, яким зобов`язано Комунальну установу "Міська клінічна лікарня №5" внести зміни до тендерної документації за процедурою закупівлі "ДК 021:2015:85110000-3 - Послуги лікувальних закладів та супутні послуги", оголошення про проведення якої оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2019-06-27-000980-а, з метою усунення порушень, зазначених в мотивувальній частині рішення.

Колегія суддів погоджується із доводами суду першої інстанції щодо протиправності рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель від 26 липня 2019 року.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

При цьому, тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (пункт 29 статті 1 Закону №922-VIII).

Згідно з статтею 3 Закону №922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Статтею 5 Закону №922-VIII визначено, що вітчизняні та іноземні учасники всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовник не може встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників.

Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (частина 3 статті 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону №922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України "Про Антимонопольний комітет України", якщо інше не встановлено цим Законом.

Відповідно до статті 14 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" до повноважень постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету належить, зокрема:

1) розгляд заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, про надання дозволу, надання попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації, проводити розслідування або дослідження за цими заявами і справами;

2) прийняття передбачених законодавством про захист економічної конкуренції розпоряджень та рішень, надання висновків щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції, попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації;

3) при розгляді заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, проведенні перевірки та в інших передбачених законом випадках вимагати від суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю, їх посадових осіб і працівників, інших фізичних та юридичних осіб інформацію, в тому числі з обмеженим доступом;

4) надання обов`язкових для розгляду рекомендацій органам влади, органам місцевого самоврядування, органам адміністративно-господарського управління та контролю, суб`єктам господарювання, об`єднанням щодо припинення дій або бездіяльності, які містять ознаки порушень законодавства про захист економічної конкуренції, та усунення причин виникнення цих порушень і умов, що їм сприяють;

5) розгляд справ про адміністративні правопорушення, винесення постанов, а також перевірка законності та обґрунтованості постанов, винесених адміністративними колегіями територіальних відділень Антимонопольного комітету України, в цих справах.

Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України має право надавати обов`язкові для розгляду рекомендації та вносити пропозиції органам державної влади, органам місцевого самоврядування, установам, організаціям, суб`єктам господарювання, об`єднанням щодо здійснення заходів, спрямованих на обмеження монополізму, розвиток підприємництва і конкуренції, запобігання порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, а також щодо припинення дій або бездіяльності, що можуть мати негативний вплив на конкуренцію.

Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України здійснює інші повноваження відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції.

Отже, як вірно встановив суд, до повноважень постійно діючої колегії Антимонопольного комітету України належать повноваження про розгляд скарг щодо порушень законодавства у сфері публічних закупівель та прийняття рішень щодо припинення останніх.

За визначенням у статті 1 Закону №922-VIII суб`єкт оскарження в органі оскарження - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Статтею 18 Закону №922-VIII передбачено, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити, зокрема, інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Як вбачається зі змісту тендерної документації, зокрема, пунктом 1 розділу V тендерної документації встановлено неціновий критерій оцінки пропозиції - вага пацієнта. Питома вага цінового критерію встановлена у розмірі 70 %. При цьому, питома вага критерію "вага пацієнта" насправді залежить від характеристик обладнання.

Із скарги товариства вбачається, що на медичні послуги, що є предметом закупівлі, існує постійно діючий ринок, однак, через певні вимоги до обладнання, встановлені у тендерній документації, прийняти участь у закупівлі може лише один учасник, який був єдиним переможцем по всіх попередній процедурах.

Пунктом 1 розділу V тендерної документації критерії та методика оцінки визначаються відповідно до частини 1 статті 28 Закону. Ціна враховується без включення податку на додану вартість. Учасник, в момент подання пропозиції, реєструє нецінові показники своєї пропозиції, за якими автоматично розраховується "коефіцієнт корекції" пропозиції. За цим коефіцієнтом визначається приведена ціна. При цьому, коефіцієнт корекції розраховується за формулою: КК = 1+ (F1+Fn)/PV, де КК - коефіцієнт корекції, F1, Fn - значення кожного нецінового критерію, вибраного учасником, PV - вага критерію "Ціна".

Приведена ціна, з якою учасник буде приймати участь в аукціоні буде дорівнювати: приведена ціна = Ціна/КК, нецінові критерії:

- за можливості надання послуг пацієнту вагою не менше 240 кг - 30 %;

- за можливості надання послуг пацієнту вагою не менше 230 кг - 15 %;

- за можливості надання послуг пацієнту вагою не менше 210 кг - 0 %.

Згідно з частиною 1 статті 28 Закону №922-VIII у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна; у разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.

Приймаючи оскаржуване рішення, відповідач зазначив, що замовник не довів та документально не підтвердив, що предмет закупівлі має складний або спеціалізований характер, а також не довів, що для предмету закупівлі не існує постійно діючого ринку.

Проте, як встановлено судом першої інстанції та дана обставина підтверджується матеріалами справи, Департамент охорони здоров`я Одеської міської ради є одним із виконавців Міської цільової програми "Здоров`я", затвердженої Рішенням Одеської міської ради від 14 грудня 2017р. за № 2744-УИ, п. 14.2 якої передбачено закупівлю медичних послуг з ендоваскулярної хірургії з метою забезпечення високотехнологічною малоінвазивною медичною допомогою мешканців міста Одеси. Унікальні методи ендоваскулярної хірургії застосовуються в:кардіології, ішемічна хвороба серця, гострий інфаркт міокарда; нейрохірургії; аневризма, мальформація, фістула, атеросклероз, тромбоз; судинній хірургії: облітеруючий атеросклероз, оклюзії периферійних артерій, тромбоемболія легеневої артерії, абдомінальний ішемічний синдром; гематології, цироз печінки, первинний і метастатичний рак печінки.

Отже, предмет закупівлі має складний та спеціалізований характер за своєю природою та складністю проведення.

Відповідачем при розгляді скарги та прийнятті оскаржуваного рішення не було взято до уваги, що жодна із комунальних установ міста Одеси не має фізичної можливості надавати такі медичні послуги, а більшість із зазначених медичних послуг взагалі ніколи не закуповувались за бюджетні кошти на території м. Одеса.

Відповідно до листа Мінекономрозвитку від 08 жовтня 2018 року №3304-04/44053-06, замовником можуть встановлюватися і інші критерії оцінки разом із критерієм ціна, у разі якщо закупівля має складний або спеціалізований характер. При цьому, віднесення предмету закупівлі до такої, яка мас складний або спеціалізований характер, здійснюється замовником самостійно у кожному конкретному випадку, керуючись обставинами і умовами такої закупівлі та виходячи із специфіки предмета закупівлі. Вказаним листом Мінекономрозвитку рекомендує замовникам використовувати можливості, передбачені Законом для встановлення крім ціни і інших критеріїв оцінки, у разі закупівлі послуг, які мають складний або спеціалізований характер.

У поданій до Антимонопольного комітету скарзі скаржник на обґрунтування доводів щодо існування для предмету закупівлі постійно діючого ринку посилався на проведення з 2017 року аналогічних процедур закупівлі, однак без нецінового критерію, а отже вона не була складною чи спеціалізованою, проте відповідних доказів своїх доводів щодо існування для предмету закупівлі постійно діючого ринку не надав, а тому суд першої інстанції вірно не прийняв їх до уваги.

Прийняття до уваги Комісією доводів скаржника про те, що за власною статистикою пацієнтів вагою понад 200 кг може і не бути взагалі протягом року, є безпідставними, оскільки відсуті такі докази та відсутні статистичні дані щодо даної обставини.

Відповідно до пункту 4 додатку 3 тендерної документації, учасник повинен забезпечити наявність щонайменше одного автомобіля/лів швидкої медичної допомоги, який/які у разі необхідності буде/будуть задіяні для перевезення/транспортування хворих до місця надання послуг відповідно до предмету закупівлі та у зворотному напрямку.

Доводи скаржника зводились до того, що за його трактуванням даної умови тендерної документації, учасник не просто має забезпечити транспортування пацієнта від установи замовника до місця надання послуг і назад, а фактично має вилучити такі автомобілі із господарської діяльності і на весь час дії договору закріпити їх за відповідною установою для надання послуг за таким договором. При цьому, Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім медицини" має у власності 5 автомобілів швидкої медичної допомоги та може забезпечити у випадку необхідності прибуття до установи замовника у встановлені законодавством строки автомобіля швидкої медичної допомоги для транспортування пацієнта, однак, маючи намір взяти участь у 6 процедурах закупівлі не зможе виконувати зобов`язання за укладеними договорами.

Приймаючи оскаржуване рішення відповідач виходив з того, що взяти участь у процедурі закупівлі зможуть суб`єкти господарювання, які зможуть забезпечити автомобіль/лі швидкої медичної допомоги, які не будуть задіяні в жодних інших проектах учасника, зобов`язаннях учасника за будь-якими іншими договорами, у його поточній господарській діяльності тощо, що є дискримінаційним по відношенню до інших суб`єктів господарювання, у т.ч. скаржника.

Проте, відповідчем не було враховано, що на балансі позивача відсутні автомобілі швидкої медичної допомоги, а також те, що на балансі Департаменту охорони здоров`я Одеської міської ради також відсутні автомобілі швидкої медичної допомоги.

При цьому, учасники по предмету державної закупівлі є приватними особами та не відносяться до центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф, а отже нормативи прибуття бригад екстреної (швидкої) медичної допомоги на місце події за зверненнями, що належать до категорії екстрених можуть бути перевищені, що може призвести до негативних наслідків для пацієнтів.

Також колегія судідв звертає увагу, що відповідач в оскаржуваному рішенні не зазначає причини визнання умов тендерної документації у цій частині дискримінаційними, а також, яким чином умови тендерної документації порушують права та законні інтереси інших учасників закупівлі щодо забезпечення наявності автомобіля швидкої медичної допомоги, який не буде задіяний в жодних інших проектах/закупівлях учасника, зобов`язаннях учасника за будь-якими іншими договорами у поточній діяльності учасника, що в свою чергу є порушенням регулятором приписів частини 11 статті 18 Закону №922-VIII в частині наявності підстав та належного обґрунтування прийнятого рішення.

Слід зазначити, що на виконання рекомендацій Антимонопольного комітету України "Про здійснення заходів, спрямованих на розвиток конкуренції, запобігання порушення законодавства про заходи економічної конкуренції" від 30 березня 2018 року № 4-рк Міністерство економічного розвитку і торгівлі України та Міністерство охорони здоров`я України видали спільний лист від 19 грудня 2018 року №01.7/33810, згідно пункту 7 якого у тендерній документації не рекомендується встановлювати кваліфікаційні вимоги до учасника, які можуть призвести до встановлення дискримінаційних умов закупівлі, зокрема, такі як: наявність значного досвіду виконання аналогічних договорів (наприклад, більше 5-ти років), та встановлення вимоги, щодо великої кількості виконання аналогічних договорів (наприклад, 20 договорів); наявність досвіду виконання договорів з конкретними замовниками (наприклад, з комунальними установами); наявність виконання аналогічних договорів, вартість яких перевищує очікувану вартість закупівлі.

Відповідно до даних рекомендацій замовником жодної такої умови в тендерній документації не було встановлено.

Судом першої інстанції вірно прийнято до уваги практику постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель згідно якої у разі наявності щонайменше двох учасників, які надають послуги, використовуючи обладнання, яке відповідає всім у сукупності технічним характеристикам, встановленим документацією, то вимоги тендерної документації не є дискримінаційними, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями рішень відповідача №7285-р/пк-пз від 05 червня 2019 року, № 6708-р/пк-пз від 27 травня 2019 року, №6879-р/пк-пз від 29 травня 2019 року.

Окрім того, на засіданні постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель під час прийняття оскаржуваного рішення представник позивача надав відповідачу докази наявності щонайменше двох учасників, які мають у своєму розпорядженні необхідну кількість автомобілів швидкої медичної допомоги та які вже неодноразово брали участь у процедурах відкритих торгів, однак відповідачем вказані обставини відхилено без відповідного обґрунтування.

Водночас, сам скаржник у своїй скарзі зазначає про наявність в нього на балансі 5 транспортних засобів. Також, намір взяти участь у декількох процедурах закупівлі та безпосередня участь та укладення за її результатами відповідних договорів не є тотожними поняттями та ймовірність неможливості виконання взятих скаржником зобов`язань у майбутньому не може розцінюватись як дискримінаційна умова тендерної документації.

Також відповідачем не взято до уваги, що якщо скаржник не має у своєму розпорядженні необхідного обладнання та планує залучати його на підставі договорів, то він не позбавлений права у такий самий спосіб залучити на підставі договорів і автомобілі швидкої медичної допомоги, оскільки умови тендерної документації йому дозволяють це зробити.

Відповідно до частини 11 статті 18 Закону №922-VIII орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Отже, оскільки відповідачем прийнято без відповідного обґрунтування висновок про наявність порушень процедури закупівлі, оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2019 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.