Справа № 759/11610/19
Суддя: Величко Т. О.
Дата ухвалення: 2020-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11610/19

пр. № 2-а/759/11/20

30 січня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючої судді Величко Т.О.,

з участю секретаря судових засідань Штанько В.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні у м. Києві адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхуванння України в Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 26.06.2019 року звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхуванння України в Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

В обгрунтування позовних виомог вказувала, що 13.06.2019 року заступником начальника управління-начальником юридичного відділу управління виконавчої дирекції Фонду соціального врахування України у Київській області було винесено постанову, відповідно до якої її було визнано винною у порушенні порядку використання коштів загальнообов`язкового державного соціального страхування, а саме: оплата не належним чином оформлених листків непрацездатності, у звіті Ф4-ФСС за 2018 рік безпідставно завищені витрати за рахунок коштів Фонду, чим порушила ст. 24, ч. 1 статті 31, ч. 1 статті 22, п. 1 ч. 4 :татті 19 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», що є правопорушенням, передбаченим ч. 1 статті 165-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф у розмірі 255,00 грн.

Вказувала, що адміністративне стягнення на неї було накладено без достатніх на те правових підстав, виходячи з наступного. Порушення Відповідачем процедури розгляду справи. Приписами частини 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи гтро адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської гганізації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 165-5 КУпАП, порушення посадовими особами підприємств, станов, організацій, фізичними особами, які використовують найману працю, порядку використання коштів загальнообов`язкового державного соціального . урахування, несвоєчасне або неповне їх повернення, несвоєчасне подання або -:еподання встановленої звітності, подання недостовірної звітності щодо використання страхових коштів, - тягнуть за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Абзацом 3 п. 1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» від 06 березня 2008 року № 2 судам роз`яснено, що необхідно враховувати, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень належить перевіряти, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, із якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Позивач зазначала, що зміст протоколу про адміністративне правопорушення визначено ст. 256 КУпАП, згідно частини першої якої у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначається час вчинення адміністративного правопорушення.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення №3 від 07.06.2019, який є підставою для постановлення Постанови №118, не зазначено час вчинення правопорушення.

Статтею 283 КУпАП визначено зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення, де зазначено, що постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає в відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Позивач вказувала, що, відповідач в порушення ст. 283 КУпАП, не встановив та не зазначив у Постанові №118 час вчинення адміністративного правопорушення.Також, в порушення зазначеної норми КУпАП, при складенні протоколу мені як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, не роз`яснено мої -рава і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу. Крім того, що відповідачем порушено строки притягнення мене і адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено - не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком вияпадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього кодексу підвідомчі суду (судді). Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Листки непрацездатності, що перевірялися відповідачем в ході планової перевірки, були оформлені у період з 01.10.2017 по 31.03.2019, кожна дія була закінченою моментом використання коштів, і це мало місце в строк понад два місяці до дати розгляду відповідачем адміністративного правопорушення 07.06.2019. З огляду на те, що правопорушення, яке, на переконання відповідача, вчинив позивач, не носить характер триваючого, то на час постановлення спірної Постанови № 118 закінчилися строки притягнення позивача до адміністративної відповідальності, визначені ч. 1 ст. 38 КУпАП. Отже, відповідачем протиправно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності.

Позивач вказувала,що доводи позивача підтверджуються правовою позицією щодо застосування норм права, викладеною у постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі № 227/3844/16.

Позивач вказував, що при здійсненні перевірок Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області повинно керуватися вимогами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон). Так, приписами частини 6 статті Закону встановлено наступне, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт;в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом, якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями; зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). Зі змісту Постанови №118 убачається, що її постановлено на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 07.06.2019 № 3 та акту перевірки від 07.06.2019 № 3. Приписами пункту 3.13.4. Інструкції про порядок проведення перевірок страхувальників по коштах Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, прийняття рішень за результатами перевірок та процедуру оскарження, затвердженою постановою правління Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності № 29 від 22.12.2010 (далі - Інструкція), встановлено наступне: у разі підписання акта перевірки із запереченнями страхувальник подає їх у письмовій формі як додаток до акта перевірки або надсилає до органу Фонду, який проводив перевірку, окремим документом протягом 10 календарних днів з дня підписання акта;орган Фонду розглядає інформацію, викладену у запереченнях до акта, і надає на них письмову відповідь, яка надсилається страхувальнику у порядку, визначеному пунктом 4.1 розділу IV цієї Інструкції;якщо акт підписано без заперечень або впродовж передбаченого терміну заперечення не надійшли або надіслані з порушенням зазначеного терміну, акт перевірки вважається узгодженим.

Позивач вказувала, що при підписанні акту перевірки від 07.06.2019 №3,нею, на сторінці 18 вказаного акту, було зазначено «ДП МА «Бориспіль» будуть надані письмові заперечення до акту перевірки протягом встановленого законодавством терміну». Також, на сторінці 20 даного акту, при його підписанні мною зазначено Підписано із запереченнями».

Позивач вказувала, що 14 червня 2019 року, в межах встановленого п. 3.13.4. Інструкції 10-ти денного строку, нею, засобами поштового зв`язку, направлено на адресу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області заперечення від 14.06.2019 №01-22/4-4 на акт перевірки від 07.06.2019 №3 .

Отже, у зв`язку з направленням у встановлений строк заперечень, та виходячи з приписів п. 3.13.4. Інструкції, акт перевірки від 07.06.2019 №3 не міг вважатися узгодженим ані в момент складення відносно мене протоколу про адміністративне правопорушення від 07.06.2019, ані в момент винесення :оскаржуваної постанови №118.

Позивач вказувала, що фактично, уповноважені особи органів Фонду, не чекаючи на заперечення ДП МА «Бориспіль» на акт перевірки від 07.06.2019, які були направлені з дотриманням встановленого строку, одночасно з актом перевірки склали протокол про адміністративне правопорушення, а згодом - й постанови про накладення адміністративного стягнення №118 від 13.06.2019.

Вказані обставини свідчать про грубе порушення уповноваженими особами Фонду основних принципів державного нагляду (контролю), закріплених гтаттею 3 Закону, а саме:гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю).

Позивач вказувала, що за цих умов, акт перевірки від 07.06.2019 №3, який не враховує заперечень ДП МА «Бориспіль», є необ`єктивним, а тому не може слугувати законною підставою для прийняття рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Позивач вказувала, що Відповідачем здійснено порушення процедури проведення перевірки. Згідно з пунктом 3.10. тривалість проведення перевірки встановлюється з урахуванням обсягу робіт, які належить виконати під час її проведення, та кількісного складу посадових осіб органу Фонду. При цьому строк проведення планової перевірки страхувальників не може перевищувати 15 робочих днів, а страхувальників - суб`єктів малого підприємництва - 5 робочих днів.Приписами пункту 3.11. Інструкції встановлено наступне.У разі виявлення під час проведення перевірки страхувальника порушень вимог законодавства, які вплинули або можуть вплинути на виплату матеріального забезпечення і надання соціальних послуг, виникнення необхідності звернення до відповідних органів, виникнення необхідності проведення перевірок в інших підприємствах, установах, організаціях, пов`язаних з сплатою та використанням коштів Фонду страхувальником, відсутності ведення належного бухгалтерського обліку відповідно до вимог чинного законодавства, що унеможливлює проведення перевірки, перевірка призупиняється. Призупинення проведення планової чи позапланової перевірки оформляється наказом керівника органу Фонду на підставі доповідної записки керівника контрольно-ревізійної групи (посадової особи органу Фонду) органу Фонду, який очолював перевірку, з викладенням об`єктивних причин необхідності призупинення. У наказі обов`язково зазначаються причини призупинення перевірки, дата, з якої її призупинено, та зазначається обставина, після настання ікої призупинена перевірка продовжується. Повідомлення про призупинення перевірки страхувальника протягом трьох робочих днів направляється йому текомендованим листом або вручається особисто керівнику страхувальника або повноваженій керівником особі під розписку.Після отримання даних, необхідність яких була підставою для призупинення перевірки страхувальника, перевірка продовжується з урахуванням загальних термінів проведення зазначеної перевірки, про що орган Фонду повідомляє страхувальника.

Позивач вказувала, що Інструкція не надає посадовим особам органу Фонду повноважень щодо продовження строків планової перевірки, яку вже розпочато. При цьому, інструкція передбачає, за наявності відповідних підстав, процедуру призупинення посадовими особами Фонду вже розпочатої перевірки, після чого вона "подовжується з урахуванням загальних термінів її проведення.

Так, відповідно до повідомлення від 11.05.2019 №08/1214 та направлення від 11.05.2019 №08/1361, термін проведення перевірки з 27 травня по 31 травня 2019 року.Тобто, визначаючи вказану вище тривалість проведення планової перевірки, посадові особи органу Фонду, у відповідності до вимог п. 3.10. Інструкції, урахували обсяг робіт, які належить виконати під час її проведення, та кількісний склад посадових осіб органу Фонду. Натомість, як убачається із повідомлення від 30.05.2019 №08/1411 та направлення від 30.05.2019 №08/1430, посадовими особами органів Фонду було продовжено, у не передбачений законодавством спосіб, термін проведення перевірки з 03 червня по 07 червня 2019 року. В свою чергу, за наявності умов та в порядку пункту 3.11. Інструкції, посадові особи Фонду мали право призупинити проведення перевірки та в подальшому продовжити її з урахуванням загального терміну її проведення, зазначеного в повідомленні від 11.05.2019 №08/1214 та направленні від 24.05.2019 №08/1361.Таким чином, посадовими особами Фонду порушено визначений Інструкцією порядок проведення перевірки, адже вони не мали законних підстав хтя проведення перевірки в період з 03 червня по 07 червня 2019 року.

Позивач вказувала, на обставини, які вказують на відсутність факту правопорушення (події та складу порушення), а також відсутність вини Позивача

В запереченнях до акту від 07.06.2019, які не були враховані Відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови, Позивач вказував наступне.Порушення зазначенні в Додатку № 2 акту перевірки Фонду соціального страхування України № 3 від 07.06.2019, не є порушенням вимог законодавства, не лише неістотні недоліки в оформленні документів. Так, на момент підписання :іаперечення до акту перевірки деякі недоліки були усунуті ДП МА «Бориспіль», то підтверджується копіями, наданими в Додатку до Заперечення до АКТУ №3.

Згідно з визначенням зазначеним в статті 1 Законі України «Про інформацію»: документ - матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі.Первинні документи - це документи, створені в письмовій чи електронній юрмі, які містять відомості про господарські операції, включаючи гозпорядження та дозволи адміністрації (власника) на їх проведення (п. 2.1 ««Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку», - твердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року № 88 ( Положення 88)). Первинні документи можуть бути складені в паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити (згідно ст.2 : ікону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999р № 996-ХІУ (далі Закон № 996)):назву документа (форми);дату складання;назву підприємства, від імені якого складено документ;зміст й обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції та правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що надають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.Наявність перелічених вище реквізитів на документі надає йому юридичної сили та доказовості. На цьому наголосило і Міністерство фінансів України в листі від 15.01.2015 р. №31-11410-08-10/871.

Позивач вказувала, що відповідно до вимог ст. 1 «Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності» від 03 листопада 2004 р. № 532/274/136-ос/1406» «Листок непрацездатності (далі - ЛН) - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.Лицьовий бік бланка ЛН заповнюється лікуючим лікарем або молодшим медичним працівником з медичною освітою. Зворотний бік бланка ЛН заповнюється за місцем роботи застрахованої особи. Записи в ЛН : дійснюються розбірливим почерком, без помарок, синім, фіолетовим або чорним чорнилом».Всі необхідні реквізити які притаманні первинному документу містяться і в ЛН, також він є підставою для матеріального забезпечення. Виходячи з складеного ЛН є первинним документом.За несвоєчасне складання первинних документів і недостовірність відображених у них даних відповідальність несуть особи, які склали та підписали ці первинні документи (п. 2.14 Положення № 88). Крім того, приписами п. 8.3. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 №455, за порушення порядку видачі та заповнення документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, лікарі несуть відповідальність згідно з за конодавством України. Вплинути на якість роботи медичних працівників, що безпосередньо -повнюють ЛН, ДП МА «Бориспіль» не має можливості і правових підстав. Так, при проведенні перевірки не встановлено порушень щодо заповнення зворотного боку ЛН, а тому з боку працівників ДП МА «Бориспіль» є було порушень вимог вищезазначеної Інструкції.

Позивач вказувала, що відповідно до ч.2 ст.9 Закону № 996 не є підставою для невизнання " господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо».

Позивач вказувала, що на підприємстві відповідно до Додатку № 2, затвердженого наказом № 01-07.3-25 від 12.09.2018 створено, погоджено, затверджено та введено з дію Положення про комісію із страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності державного підприємства «Міжнародний аеропорт» Бориспіль» (редакції 03).

Відповідно до вищезазначеного наказу, по підприємству створено центральну комісію та робочі групи по всім структурним підрозділам. Згідно з 4.3.2 п.З комісія приймає рішення про призначення матеріального забезпечення приймає рішення про відмову в призначенні матеріального забезпечення, про припинення його виплати (повністю або частково), розглядає підстави і правильність видачі та заповнення листків непрацездатності та інших документів, які є підставою для матеріального забезпечення.

Відповідно до ч.5.1 п 5 цього положення «Центральна комісія перевіряє правильність видачі та заповнення документів, здійснює контроль за правильним нарахуванням і своєчасною виплатою матеріального забезпечення застрахованим особам, бере участь у перевірках організації медичного обслуговування застрахованих осіб лікувально-профілактичним закладам, що розташовані на підприємстві, дотримання хворими призначеного режиму лікування, ведуть облік ЛН, що часто хворіють. Порушень в роботі цієї комісії не встановлено. Перелік неістотних недоліків в оформленні листків непрацездатності - викладений в Додатку 1 до Заперечення до акту перевірки від 07.06.2019 № 3. За цих умов, прийняття рішення про призначення допомоги за листками - непрацездатності відповідно до встановленого порядку та дотримання порядку -повнення листків непрацездатності, взагалі не входять до обов`язків позивача, і як наслідок позивач не є уповноваженою на це особою, а тому не є суб`єктом даного адміністративного правопорушення.

Позивач вказувала, що правової колізії, яка виникла в період відсутності бланків ЛН і заповідні наслідки.

ЛН серія АДТ № 103315 за період з 13.07.2018 по 23.07.2018 був виданий 27.08.2018 року на ім`я ОСОБА_2 замість довідки № 1711 від 13.07.2018. Тобто запис дати направлення документів на МСЕК, дати огляду хворого, запис голови 5 ГЕК, печатку МСЕК можливо ставити в ЛН тільки під час роботи комісії МСЕК. Але на час роботи комісії бланки ЛН були відсутні. Ніяким порядком не педбачено заповнення Висновку МСЕК в ЛН, виданому через певний час після огляду МСЕК.. ЛН серія АДТ № 102718 за період з 06.07.2018 по 17.07.2018 був виданий 16.08.2018 року ОСОБА_3 замість довідки № 1607 від 06.07.2018. Тобто запис дати направлення документів на МСЕК, дати огляду хворого, запис голови МСЕК, печатку МСЕК можливо ставити в ЛН тільки під час роботи комісії МСЕК. Але на час роботи комісії бланки ЛН були відсутні. Жодним законодавчим з нормативним документом не передбачено заповнення Висновку МСЕК в ЛН. вданому через певний час після огляду у МСЕК. Також згідно з п. 3.12. Інструкції 532 якщо ЛН продовжується в амбулаторних умовах, запис терміну лікування здійснюється відповідно до п. 2.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ України від 13 листопада 2001 року N 455, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 4 грудня 2001 року за N 1005/6196 (далі - Інструкція 455). Продовження ЛН здійснюється з обов`язковим зазначенням посад та прізвище лікаря, завідувача відділення або голови лікарсько-консультативної комісії, що засвідчується їх "пдписами. В листку непрацездатності Серія АДТ № 102718 за період з 06.07.2018 по 17.07.2018, що був виданий 16.08.2018 року ОСОБА_3 зазначені посада "і прізвище лікаря, голови лікарсько-консультативної комісії, що засвідчені їх підписами.

Листок непрацездатності Серія АДТ № 102678 за період з 05.06.2018 по 16.07.2018 був виданий 15.08.2018 року ОСОБА_4 замість довідки № 988 ніл 05.06.2018. Тобто запис дати направлення документів на МСЕК, дати огляду хворого, запис голови МСЕК, печатку МСЕК можливо ставити в листок - непрацездатності тільки під час роботи комісії МСЕК. Але на час роботи комісії бланки листків непрацездатності були відсутні. Ніяким порядком не передбачено заповнення Висновку МСЕК в листку непрацездатності, виданому через певний час після огляду у МСЕК. Також згідно з п. 3.1. Інструкції 532 якщо листок : працездатності продовжується в амбулаторних умовах, запис терміну и кування здійснюється відповідно до п. 2.2 Інструкції № 455. Так, відповідно до 2 2 Інструкції 455 продовження ЛН здійснюється з обов`язковим зазначенням посад та прізвищ лікаря, завідувача відділення або голови лікарсько-консультативної комісії, що засвідчується їх підписами. В ЛН серія АДТ №102678 за період з 05.06.2018 по 16.07.2018, що був виданий 15.08.2018 року ОСОБА_4. зазначені посада та прізвище лікаря, голови лікарсько-консультативної не її, що засвідчені їх підписами, що відповідає п. 2.2 Інструкції 455.

Двозначне тлумачення вимог п.3.13 Інструкції № 455. ЛН серія АДТ № 108280, виданий ОСОБА_5 з 08.10.2018 по 16.10.2018 по догляду за дитиною відповідно з п. 3.13 Інструкції № 455. Згідно до п. 3.13. ЛН видається працюючій особі, яка здійснює догляд за дитиною до 3 років, дитиною-інвалідом віком до 18 років, у випадку пологів або в роби матері (опікуна, іншого члена сім`ї, який перебуває у відпустці для ~ цу за дитиною віком до 3 років, виховує дитину-інваліда віком до 18 років) на період, коли вона за медичними висновками лікаря не може здійснювати догляд за дитиною, а також у випадку необхідності догляду за другою хворою жтшюю. Таким чином, відмовляти в призначенні матеріального забезпечення за ЛН страхувальник не має право

Вичерпний перелік підстав відмови в наданні допомоги по тимчасовій : непрадездатності зазначений в ст. 23 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 № 1105. У вказаному переліку відсутні такі випадки для відмови в призначенні матеріального забезпечення.

А тому позивач вважає, що посадові особи управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області порушили встановлений законодавством порядок проведення перевірки та дійшли помилкових висновків щодо порушення ДП МА «Бориспіль» порядку використання коштів Фонду, на суму 157 042,73 грн. ДП Бориспіль» вважає, що сума 157 042,73 грн страхових коштів Фонду використана з дотриманням вимог законодавства у сфері загальнообов`язкового державного соціального страхування, вважає, що в її діях відсутні події та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165-5 КУпАП, а спірна постанова підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.

Представники відповідача проти позову заперечували, у порядку ст. ст.175,177 КАС України вказували, що з приводу порушень Відповідачем процедури розгляду справи, зокрема те, що в протоколі у справах про адміністративне правопорушення, вчинені головним бухгалтером ДП МА «Бориспіль» ОСОБА_1. не вказано час вчинення правопорушення відповідно до ст.ст. 256, 283 КУпАП та що їй не роз`яснено права обов 'язки, передбачені ст. 268 КУпАП.

Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області у своїй діяльності керується Конституцією України, Заю України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 р. № XIV, іншими Законами України, Постановами правління Фонду соціального страху України, Положенням про управління, затвердженого наказом виконавчої дирекції соціального страхування України від 25.01.2018 року № 61-од, забезпечує їх виконання сумлінно та послідовно здійснює заходи щодо дотриманням прав страхувань застрахованих осіб.

Наказом по управлінню № 93 від 14.03.2019 року було затверджено План- проведення планових перевірок страхувальників на II квартал 2019 року.

Відповідно до затвердженого Плану-графіку і була проведена планова пееревірка Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» з приводу дотримання законодавства у сфері загальнообов`язкового державного соціального страхування управл у період з 27 травня по 07 червня 2019 року. За результатами перевірки складено Акт 07.06.2019 № 3.

Разом з актом на посадову особу підприємства, яка безпосередньо відповідала за направлення листків непрацездатності до Фонду - головного бухгалтера ОСОБА_1., було складено протокол про вчинене адміністративне правопорушення відповідальність за яке визначено частиною 1 статті 165-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. 07 червня 2019 року в останній день вищезазначеної перевірки головним спеціалістом відділу аналізу та контролю за використанням роботодавцями коштів Фонду управління складено протокол № 3

Відповідно до ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і поте протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягає адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Керуючись вимогами зазначених вище статей Кодексу, головний спеціаліст відділу аналізу та контролю за використанням роботодавцями коштів Фонду соціального страху України у Київській області і склав Протокол № 3 у справі про виявлене адміністратитвне правопорушення. Одночасно правопорушниці було запропоновано надати свої пояснення та зауваження. Однак підписати протокол № 3 головний бухгалтер ДП МА «Бориспіль» ОСОБА_1 відмовилась, не надала уповноваженій особі Фонду,яка здійснювала перевірку, свій РНОКПП (ідентифікаційний податковий номер) для заповнення протоколу у відповідності до встановленої форми. В Протоколі ОСОБА_1 власноручно зазначила, що ДП МА «Бориспіль» має намір подати письмові заперечення по факту перевірки протягом встановленого законодавством терміну. Принагідно повідомляємо, що такі заперечення були надіслані, розглянуті управлінням та взяті до уваги при розрахунку суми фінансових санкцій.

Відповідач вказував, що відповідно до ст. 256 КУпАП не передбачено строку для надання заперечень, а лише закріплено право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Жодних пояснень або зауважень щодо змісту протоколу позивач 07 червня 2019 року уповноваженій особі Фонду не надав, не були вони надані і згодом.

Також в КУпАП не передбачено порядку надсилання особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, другого примірника протоколу у справі про адміністративне правопорушення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, тому в порядку ст. 256 КУпАП в протоколі № 3 було зроблено запис про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу та відповідно вручити протокол № З в момент його складання не було можливості. Оскільки позивачем не було отримано протокол, то відповідно позивач не дав можливості уповноваженій собі Фонду, що здійснювала перевірку ДП МА «Бориспіль», роз`яснити права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу.

Відповідач вказував, що з приводу не зазначення часу вчинення адміністративного правопорушення, як це вимагається статтею 283 КУпАП при проведенні перевірки було виявлено не одне, а кілька порушень з боку Позивача. А саме, Позивачем були подані до оплати кілька листків непрацездатності, і це було зроблено в різний час. Отже, вчинене Позивачем адміністративне правопорушення можна віднести до триваючого, так як Позивач здійснював такі протиправні дії протягом тривалого періоду часу. А про факт адміністративного правопорушення Позивачем стало відомо Відповідачу безпосередньо лише при проведенні перевірки, а саме при перевірці листів непрацездатності, що зберігались в ДП МА «Бориспіль». Наведене Позивачем визначення триваючого правопорушення не міститься в чинному Кодексі про адміністративні правопорушення. Посилання на нього робиться в статті 38 Кодексу, в якій вказано на те, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Проте в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім шляхом невиконання обов`язку протягом певного часу. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином. Дані висновки наведені в листі Міністерства юстиції України № 6802-0-4-13/11 від 02.08.2013 року. Таким чином, встановити конкретний час вчинення позивачем адміністративного правопорушення не можливо, так як це правопорушення слід віднести до триваючих. В зв`язку з цим в Постанові і не було вказано точного часу вчинення адміністративного правопорушення. Варто також зазначити, що відсутність часу вчинення правопорушення в Постанові жодним чином не спростовує наведені в Постанові твердження, та не може слугувати доказом який звільняє Позивача від адміністративної відповідальності.

Відповідач вказує, згідно статті 38 Кодексу про адміністративні правопорушення, в якій вказано на те, що Адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідач вказував, що адміністративні порушення в діях ОСОБА_1 були виявлені лише при проведенні перевірки ДП МА «Бориспіль» працівниками Фонду. Перевірка проводилась в період з 27 травня по 07 червня 2019 року, протокол у справах про адміністративні правопорушен складений 07 червня 2019, постанова про накладення адміністративного стягнення складена 13 червня 2019, тобто двох місячний строк з моменту виявлення правопору Відповідачем пропущений не був.

Відповдач вказував, що Позивач в позовній заяві ототожнює адміністративну відповідальність посадової особи з фінансовою відповідальністю підприємства, а правильно, так як це зовсім різні поняття. В результаті проведеної перевірки праців Фонду соціального страхування України були виявлені порушення в сфері прави. оформлення листків непрацездатності. В результаті виявлених порушень Фонд соціального страхування виплатив суму страхових коштів неправомірно на підставі заяв-розрахунків подав Позивач, так як в заяви-розрахунки були включені листки непрацездатності, які оформлені (заповнені та видані) зі різноманітними значними порушеннями законодавства. Фінансова відповідальність за виявлені правопорушення була покладена МА «Бориспіль», а саме було зобов`язано повернути неправомірно витрачені кошти Ф сплатити в зв`язку з цим фінансові санкції. Не погоджуючись із цими фінансовими сан ДП МА «Бориспіль» надало свої заперечення, копії яких були надані Позивачем р позовною заявою. Відповідач вказані заперечення розглянув, врахував та виніс віл остаточне рішення. Копія листа від 27.06.2019 року № 08/1773 додаємо.

На Позивача було покладено адміністративну відповідальність з приводу пор> законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимч втратою працездатності. Тобто за адміністративне правопорушення, яке передбачено ча 1 статті 165-5 КпАП України - порушення посадовими особами підприємств, у організацій, фізичними особами, які використовують найману працю, порядку викорь, коштів загальнообов`язкового державного соціального страхування, несвоєчасне або неп повернення, несвоєчасне подання або неподання встановленої звітності, подання недос звітності щодо використання страхових коштів. Як вже зазначалось вище, Позивач не жодних пояснень та зауважень до Протоколу, також ним не було надано будь-якої інформації яка б спростовувала виявлені правопорушення та унеможливлювали б прит до адміністративної відповідальності.

В позовній заяві позивач помилково ототожнює факт настання адміністративної відповідальності з узгодженням акту перевірки, та наводить відповідні положення Інструкції про порядок проведення перевірок страхувальників по коштах Фонду соціального страх з тимчасової втрати працездатності, прийняття рішень за результатами перевірок та п оскарження, що затверджена Постановою Правління Фонду соціального страху тимчасової втрати працездатності № 29 від 22.12.2010 року (надалі - Інструкція № 29) при накладенні адміністративного стягнення потрібно керуватись не вказаною Постановою № 29, яка стосується саме проведення перевірки суб`єкта господарювання та наклад нього фінансових санкцій, а Кодексом України про адміністративні правопорушення Кодекс) та Інструкцією з оформлення виконавчою дирекцією Фонду соціального страх України та її робочими органами матеріалів про адміністративні правопорушен затверджена Наказом виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України № - від 10.10.2018 року (надалі Інструкція - № 471-од). Відповідно до п. 1.1. Інструкції № 47 і Інструкція розроблена відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», встановлено порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення виконавчою дирекцією Фонду соціального страхування України та її робочими органами (далі - орган процедуру складання протоколів та розгляду справ про адміністративні правопорушення пов`язані з порушенням законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання спричинили втрату працездатності (стаття 1654 Кодексу), про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності (стаття 1655 ) перешкоджанням уповноваженим особам органів Фонду у проведенні перевірок щодо використання страхових коштів (стаття 188~ Кодексу), а також ведення діловодства у справах тро адміністративні правопорушення та забезпечення належного розгляду скарг на постанови у .правах про адміністративні правопорушення.

Відповідач вказує, що згідно пункту 1.3. Інструкції № 471-од, адміністративний штраф накладається зокрема на: а) посадових осіб підприємств, установ, організацій, інших юридичних осіб, утворених відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, у тому числі філій, представництв, відділень та інших відокремлених підрозділів зазначених підприємств, установ, організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами. До посадових осіб, Інструкція відносить: керівників підприємств, головного бухгалтера (бухгалтера) та ліквідатора. Згідно з п. 2.1. Інструкції № 471-од, відповідно до вимог статті 254 Кодексу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 1651, 165 2, 18 823 Кодексу,уповноваженою на те особою органу Фонду, що виявила правопорушення, складається протокол про адміністративне правопорушення у двох екземплярах. У протоколі зазначаються: лата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові уповноваженої особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол складається в присутності особи, винної у порушенні законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, та/або про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності. Згідно п. 2.6. Інструкції № 471-од протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. При наявності свідків протокол може бути підписано також і ними. В пункті 2.7. Інструкції вказано, що у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання та отримання протоколу, в ньому робиться відповідний запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Відповідно до змісту положень Розділу III Інструкції № 471-од, уповноважена посадова особа в п`ятнадцятиденний термін проводить розгляд складеного протоколу та виносить постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, відповідач вважає з вище наведених положень Інструкції № 471-од, Позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності правомірно, жодних прав Позивача при складенні протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності з боку працівників Фонду допущено не було.

Відповідно до вимог ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 2. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єктвладних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.У справах щодо застосування суб`єктом владних повноважень чи створення ним загрози застосування негативних заходів впливу до позивача (звільнення, примушування до звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, переведення, атестація, зміна умов праці, відмова в призначенні на вищу посаду, зменшення розміру заробітної плати тощо) у зв`язку з повідомленням ним або його близькими особами про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою обов`язок доказування, що прийняті рішення, вчинені дії є правомірними і не були мотивовані діями позивача чи його близьких осіб щодо здійснення цього повідомлення, покладається на відповідача.3. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.4. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.5. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Судом встановлено, що згідно Акту перевірки ( а.с.15-34) на підстві наказу від 14.03.2019 року №93 період виявлених порушень з боку ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" встановлений за період 01.10.2017 по 31.03.2019рр, у тому числі, заповнення листків непрацездатності гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , інші правопрорушення, які наведені в акті та виявлені під час проведення перевірки з боку позивача у справі, відповідачем у порядку ст. 77 КАС України суду не доведені.

Згідно вимог п.7 ч.1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно ст. 38 КУпАП Адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.Адміністративне стягнення за вчинення правопорушень, передбачених статтями 204-1 і 204-2 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня їх виявлення, але не пізніше року з дня їх вчинення, а у разі вчинення таких правопорушень іноземцями або особами без громадянства, стосовно яких у встановленому законом порядку прийнято рішення про примусове повернення чи примусове видворення з України, - протягом часу, необхідного для їх виїзду з України, але не пізніше строку, визначеного законом для виїзду цих осіб з України чи забезпечення їх примусового видворення з України. У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через місяць з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Згідно ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.2. Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).3. За наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.4. Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.5. Суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку апеляційного оскарження з повідомленням учасників справи.6. Якщо за наслідками апеляційного перегляду суд апеляційної інстанції змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, таке стягнення не може бути посилено.

А тому на підставі доказів поданих позивачем в обгрунтування заявлених позовних вимог, відзову на позовну заяву відповідача, та відсутності підстав для звілньення від доказування, суд дійшов висновіку про обгрунтованість позову та закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 241, 250 ,286 КАС України,ст.ст. 38,247 КУпАП, суд

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхуванння України в Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, - задовольнити.

Скасувати постанову №118 від 13.06.2019 року Фонду соціального страхування України про накладення адмімістративного стягнення та притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.ст.165-4,165-5,188-23 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу у розмірі 255,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.165-4, 165-5, 188-23КУпАП- закрити, згідно п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з часу проголошення.

Суддя Т.О. Величко