Справа № 260/1357/19
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2020-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 січня 2020 року м. Ужгород№ 260/1357/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.

при секретарі Кустрьо В. за участю:

позивача: Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем"Закарпатгаз"- представники Качмар О.Б., Горінецький О.Й.

відповідача: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг- представник Малюга О.С.

третя особа без самостійних вимог: Державна регуляторна служба України- представник Ганусич Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" до Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, за участі третьої особи Державної регуляторної служби України про визнання протиправною та скасування постанови

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, третьої особи: Державна регуляторна служба України яким просить:

1. Визнати протиправною з моменту її винесення та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (код ЄДРПОУ 4031429, 03057 м. Київ, вул. Смоленська, 19) від 09.08.2019 №1684 про накладення штрафу на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» за порушення ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що відповідач порушив вимоги абз.8 ч. 2 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю у сфері господарської діяльності", якою встановлено, що уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом пяти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством, оскільки станом на 01.08.2019 року НКРЕКП не затвердила та не оприлюднила у встановленому законом порядку уніфіковану форму акту, що відповідає Методикам, затвердженим Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року.

Дана обставина стала підставою для недопущення посадових осіб Регулятора до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), про що зазначено у пп.4 п.7.1 "Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов" затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.06.2019 року № 428.

Крім того, позивач зазначає про процедурні порушення, допущені відповідачем, зокрема, про складання акту за наслідками перевірки, якої не було, а не окремого процесуального документу, а також на те, що при розгляді справи на засіданні НКРЕКП не були враховані пояснення позивача у звязку з недотримання відповідачем строків, визначених п.5.4.вказаного Порядку.

У відзиві на позов відповідач повністю заперечує позовні вимоги та зазначає , що захід державного контролю був проведений відповідачем у спосіб та на підставі повноважень, які встановлені Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Оскільки НКРЕКП не є міністерством або іншим центральним органом виконавчої влади, а є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, то вимоги Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю у сфері господарської діяльності" щодо необхідності приведення форм актів у відповідність із цим Законом на НКРЕКП не поширюються.

Крім того, зазначив, що у відповідності до ч.1 ст.19 Закону "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. А оскільки 14.06.2018 року НКРЕКП прийняло Постанову № 428, якою був затверджений "Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг", оприлюднений на офіційному сайті НКРЕКП, то відповідач правомірно застосував форму акту перевірки, яка є додатком до Порядку, яка і є уніфікованою формою.

Також відповідач зауважує, що питання щодо належності форми акту перевірки , який встановлений вищевказаним Порядком до уніфікованих може бути вирішено тільки судовим рішенням або актом законодавства , що на сьогоднішній день відсутнє.

Відповідач також зазначає, що позивач не скористався своїм правом, встановленим ст. 5 Закону "Про НКРЕКП" відмовитися від проведення комплексного планового заходу та не подав відповідне звернення до Регулятора.

Щодо процесуальних порушень , то відповідач звертає увагу, що інформація про дату та час проведення засідання НКРЕК, на якому розглядалося питання щодо позивача, була розміщена на офіційному вебсайті Регулятора у відповідності до Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою НКРЕКП 06.12.2016 року і позивачу було надіслано лист-запрошення, однак представник позивача на засідання НКРЕКП не зявився, а пояснення від 12.08.2019 року були отримані відповідачем лише 09.09.2019 року.

Оскільки АТ "Закарпатгаз" порушив Ліцензійні умови щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу та інші нормативні акти, то було прийняте рішення про застосування штрафу відповідно до статті 59 ЗУ "Про ринок природного газу".

У відповіді на відзив позивач зазначає, що Державна регуляторна служба України є спеціально уповноваженим органом з питань ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності, і на підставі ч.2 ст.5 ЗУ "Про основні засади державного нагляду ( контролю) у сфері господарської діяльності " розробляє Методику, якими визначає критерії, за якими оцінюються ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду(контролю) та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду.

Посилання відповідача на перехідні положення ЗУ "Про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності щодо обовязку КМУ забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом є безпідставним і не спростовує обовязку Регулятора привести у відповідність до чинного законодавства власні нормативно-правові акти.

Також зазначає, що положення Регламенту, яким керується НКРЕКП у своїй діяльності носить імперативний характер і не породжує обовязків для позивача.

Відповідачем було подано заперечення на відповідь на відзив, де зазначено, що НКРЕКП категорично не погоджується із твердженням позивача про начебто обовязок Регулятора затвердити уніфіковану форму акта та що начебто НКРЕКП при здійсненні перевірки була використана неуніфікована форма акта, оскільки НКРЕКП керувалася Постановою № 428 "Про затвердження Порядку контролю за дотримання ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов" .

Крім того, пунктом 9 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ " Про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"( яким стаття 5 доповнена вказаною нормою щодо уніфікованих актів) зобовязано КМУ, зокрема, забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом, а отже вимоги ЗУ" Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"на НКРЕКП не поширюються.

У додаткових поясненнях позивач зазначив, що відповідачем жодним чином не спростовано доводи наведені у позовній заяві та відповіді на відзив.

Державна регуляторна служба України у своїх поясненнях по суті позову зауважила, що НКРЕКП під час здійснення планової перевірки повинна діти у відповідності до вимог ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"( № 877-V) та ЗУ "Про ліцензування видів господарської діяльності" ( № 222-VIII) і зобовязана використовувати виключно уніфіковані акти, розробленими за Методиками , затвердженими Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року.

А оскільки на час проведення відповідної планової перевірки Позивача НКРЕКП не затвердила та не оприлюднила у встановленому Законом № 877-V порядку уніфіковану форму акту, що відповідає новій Методиці № 342, затвердженій Постановою 10.05.2018 року, то не мала права проводити зазначену планову перевірку.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні повністю заперечив позовні вимоги з мотивів, зазначених у відзиві на позов.

Представник третьої особи надала аналогічні пояснення тим, які були надані в письмовому вигляді.

Заслухавши представників учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи . суд дійшов до наступного.

Обставини , встановлені судом.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (код ЄДРПОУ 4031429, 03057 м.Київ, вул. Смоленська, 19) від 09.08.2019 №1684 накладено штраф в розмірі 850 000 грн. на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» за порушення п.2.1. глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з розподілу природного газу з дотриманням вимог ЗУ "Про ринок природного газу, чинних газорозподільних систем, інших нормативно-правових актів , державних будівельних норм та нормативних документів у сфері нафтогазового комплекс, а саме положень "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" в частині обовязку субєкта господарювання допускати посадових осіб органу державного нагляду ( контролю) до здійснення заходів державного нагляду , передбаченого цим Законом.

Вищевказана постанова була винесена на засіданні НКРЕКП на підставі Акта, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду( контролю) щодо дотримання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу від 01 серпня 2019 року № 260.

В Акті констатовано , що Сектор НКРЕКП у Закарпатській області на підставі Плану здійснення заходів державного контролю субєктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг на 2019 рік, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.11.2018 року № 1584 та постанови НКРЕКП від 31.05.2019 року № 917 "Про проведення планових перевірок субєктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у ІІІ кварталі 2019 року у строк з 01.08.2019 року по 14.08.2019 року здійснив планову виїзну перевірку Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" за адресою в м. Ужгород, вул. Погорєлова 2 (відповідно до ліцензії на розподіл природного газу, виданої згідно з постановою НКРЕКП від 19 березня 2015 року № 812 з подальшими змінами) за період діяльності з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2018 року.

04 липня 2019 року Сектор НКРЕКП у Закарпатській області направив на адресу АТ "Закарпатгаз" повідомлення про проведення плавного заходу державного контролю за формою, наведеною в додатку 3 до Порядку № 428 та необхідність забезпечення ним проведення перевірки за його місцезнаходженням.

04 липня 2019 року Сектор НКРЕКП у Закарпатській області направив на адресу АТ "Закарпатгаз" запит з переліком інформації і документів, які необхідно надати для підтвердження дотримання ліцензіатом вимог законодавства та ліцензійним умов відповідно до питань перевірки, що визначені у додатку 12 до Порядку № 428.

Вказані листи отримані позивачем 11 липня 2019 року згідно інформації із сайту "Укрпошти".

В Акті констатовано, що 01.08.2019 року комісія прибула за місцезнаходженням ліцензіата та предявила посадовій особі ліцензіата -Голові Правління- оригінал посвідчення на проведення планової перевірки від 03 липня 2019 року № 255 та надала копію зазначеного посвідчення, на що представник ліцензіата повідомив про недопуск комісії до здійснення перевірки та надав лист від 01 серпня 2019 року, в якому зазначені причини недопуску, а саме: станом на 01.08.2019 року НКРЕКП не затвердила та не оприлюднила встановленому законом порядку уніфіковану форму акту, що вимагається ч.15 ст.4 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (№ 877-V).

06 серпня 2019 року НКРЕКП надіслало АТ "Закарпатгаз" лист "Про засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання", яким запрошувала уповноважену особу підприємства прибути на засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання, на якому буде розглядатися питання про порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу АТ "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" та було надано розяснення, що реєстрація обовязкова для учасників засідання на офіційному вебсайті Регулятора до 09-40 дня засідання., яке відбудеться 09 серпня 2019 року о 10-00 годині.

12 серпня 2019 року Голова Правління АТ "Закарпатгаз" надіслав на адресу НКРЕКП лист "Щодо відмови у проведенні заходу державного нагляду (контролю)", в якому зазначив, що ними отримано 05.08.2019 року Акт за результатами проведення планового заходу, а підставою для відмови у допуску до перевірки було недотримання Регулятором порядку здійснення державного нагляду (контролю), визначеного ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, оскільки посадовими особами НКРЕКП не було використано уніфіковані форми актів, що і стало підставою для застосування ліцензіатом п.п.4 п.7.1.7.1., а саме: Уповноважена особа ліцензіата має право:

не допускати голову та членів комісії з перевірки до її здійснення, якщо НКРЕКП не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Даний лист зареєстрований 09 вересня 2019 року у відповідача за вхідним № 18613/1-19 .

Згідно витягу з офіційного сайту НКРЕКП, 05.08.2019 року о 16-23 годині було оприлюднено повідомлення про засідання, яке відбудеться 09 серпня 2019 року о 10-00 годині, де питання щодо позивача було включено до порядку денного за № 13.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, з`ясувавши обставини в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи суд дійшов до наступного.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення регулює Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" № 1540-VIII, який набрав чинності 16.11.2016 року, до якого були внесені останні зміни 29.12.2019 року.

Станом на виникнення спірних правовідносин діяла редакція Закону № 1540-VIII від 22.05.2019 року, в якій у статті 1 вказано , що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор, НКРЕКП), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Територіальні органи Регулятора утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі за його рішенням як структурні підрозділи, що не мають статусу юридичної особи. Територіальні органи діють на підставі положень, що затверджуються Регулятором. Повноваження територіальних органів визначаються Регулятором відповідно до закону.

Тобто, НКРЕКП є спеціальним органом, який має повноваження по державному регулюванню та контролю за діяльністю суб`єктів господарювання тільки у сферах енергетики та комунальних послуг.

Державне регулювання у сферах, визначених у частині першій цієї статті, здійснюється Регулятором відповідно до цього Закону, а також законів України "Про природні монополії", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", інших актів законодавства, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Регулятор здійснює державне регулювання серед іншого шляхом:2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 4) державного контролю та застосування заходів впливу.

Статтею 14 № 1540-VIII встановлено , що засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

Засідання Регулятора є правомочними у разі присутності на ньому більшості із загального складу Регулятора. У відкритих слуханнях мають право брати участь представники суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інші заінтересовані особи.

Регулятор на своїх засіданнях серед іншого:

- розглядає справи щодо видачі ліцензій та дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.

-розглядає і схвалює в межах своїх повноважень проекти актів законодавства, пропозиції стосовно вдосконалення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг;

-приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції;

Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.

Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Рішення Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів, а також рішення з питань встановлення тарифів на товари (послуги) суб`єктів природних монополій, цін (тарифів) для населення (якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів) надані спеціальними законами) набирають чинності з дня, наступного за днем їх опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті "Урядовий кур`єр", якщо більш пізній строк набрання ними чинності не встановлено самим рішенням, але не раніше дня офіційного опублікування рішення. Рішення підлягає опублікуванню у 15-денний строк з дня його прийняття.

Інші рішення Регулятора набирають чинності з дня їх прийняття, якщо рішенням не встановлено більш пізній строк набрання чинності, та доводяться до відома осіб, на яких поширюється їх дія, у порядку, встановленому Регулятором.

Рішення Регулятора, крім тих частин рішень, що містять таємну інформацію, підлягають оприлюдненню протягом п`яти робочих днів з дня їх прийняття на офіційному веб-сайті Регулятора. Обсяг конфіденційної інформації, що не підлягає розкриттю, визначається Регулятором на підставі клопотання заінтересованих осіб з урахуванням вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 17 Закону № 1540-VIII встановлено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор зокрема: приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; розробляє та затверджує нормативно-правові акти, зокрема: ліцензійні умови провадження господарської діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; порядки контролю за дотриманням вимог законодавства у відповідній сфері регулювання та ліцензійних умов.

В статті 19 Закону № 1540-VIII визначено: Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Статтею 22 Закону № 1540-VIII встановлено, що суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

12.08.2018 року набула чинності Постанова НКРЕКП від 14.06.2018 року № 428 " Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов" відповідно до законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про ліцензування видів господарської діяльності».

Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності (далі - ліцензіати) та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг .

Цей Порядок застосовується НКРЕКП при здійсненні контролю за дотриманням законодавства та ліцензійних умов ліцензіатами шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Цей Порядок установлює:

процедуру організації та проведення планових та позапланових перевірок;

порядок оформлення результатів перевірок;

права та обов`язки голови та членів комісії з перевірки;

права та обов`язки уповноваженої особи ліцензіата;

контроль за виконанням рішень НКРЕКП;

порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.

Планова перевірка проводиться за умови надання ліцензіату письмового повідомлення про проведення планового заходу державного контролю за формою, наведеною в додатку 3 до цього Порядку, не пізніше як за десять робочих днів до його початку. Повідомлення надсилається рекомендованим листом (за місцезнаходженням або місцем провадження ліцензіатом господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню) або вручається особисто уповноваженій особі ліцензіата під розписку з реєстрацією у журналі вхідної кореспонденції.. Після письмового повідомлення ліцензіата про проведення планової перевірки комісія з перевірки може направити ліцензіату запити з переліком інформації та документів, які необхідно надати для підтвердження дотримання ліцензіатом вимог законодавства та ліцензійних умов, відповідно до питань перевірки. Ліцензіат зобов`язаний надати відповідь на зазначений запит із відповідними матеріалами у зазначений у запиті термін/строк.

За результатами проведених планових та позапланових перевірок складається акт перевірки за формою, наведеною в додатку 18 до цього Порядку. В акті планової перевірки відображається інформація з перевірки питань, визначених переліками питань для відповідних сфер енергетики та комунальних послуг (додатки 4 - 17).

При відмові ліцензіата у проведенні перевірки голова та члени комісії з перевірки складають акт перевірки, в якому фіксується факт відмови (далі - акт про відмову). При цьому в акті про відмову вказуються причини відмови та додаються відповідні пояснення уповноваженої особи ліцензіата (у разі їх надання).

Відмовою ліцензіата у проведенні перевірки вважається недопуск членів комісії з перевірки до здійснення перевірки (зокрема ненадання документів, інформації щодо предмета перевірки на вимогу членів комісії з перевірки, відмова в доступі до місць провадження діяльності, об`єктів, що використовуються ліцензіатом при провадженні діяльності, що підлягає ліцензуванню, або відсутність уповноваженої особи ліцензіата за місцезнаходженням ліцензіата протягом першого дня перевірки). Акт про відмову у проведенні перевірки реєструється працівниками СП НКРЕКП у книзі реєстрації актів про результати перевірок щодо дотримання ліцензіатом вимог законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов у день його складання. Один примірник акта про відмову направляється рекомендованим листом у день складання акта із повідомленням про вручення поштового відправлення за місцезнаходженням ліцензіата, що вказане в ліцензії.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки розглядається на засіданні НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, не пізніше п`яти робочих днів після отримання від ліцензіата, діяльність якого перевірялася, письмових пояснень та обґрунтувань до акта перевірки, але не пізніше десяти робочих днів з дати отримання ліцензіатом акта про результати перевірки. За результатами розгляду приймається рішення про застосування до ліцензіата санкцій, передбачених законами України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», «Про ринок природного газу» та «Про теплопостачання».

Уповноважена особа ліцензіата має право, серед іншого, не допускати голову та членів комісії з перевірки до її здійснення, якщо НКРЕКП не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

НКРЕКП своєю Постановою від 16.02.2017 № 201 затвердив Ліцензійні умови провадження господарської діяльності на ринку природного газу (відповідно до статті 7 Закону України «Про природні монополії», статей 6 та 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», статті 9 Закону України «Про ринок природного газу» та статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг) і зокрема ЛІЦЕНЗІЙНІ УМОВИ

провадження господарської діяльності з розподілу природного газу. Ці Ліцензійніумови є обов`язковими для суб`єктів господарювання незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які провадять або мають намір провадити господарську діяльність з розподілу природного газу (далі господарська діяльність з розподілу природного газу, ліцензована діяльність).

Закон «Про ліцензування видів господарської діяльності» регулює суспільні відносини у сфері ліцензування видів господарської діяльності, визначає виключний перелік видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, встановлює уніфікований порядок їх ліцензування, нагляд і контроль у сфері ліцензування, відповідальність за порушення законодавства у сфері ліцензування видів господарської діяльності.

З аналізу вищевказаних норм законних та підзаконних актів суд дійшов висновку, що відповідач діяв у спосіб та в межах наданих йому повноважень, встановлених спеціальним законом, який регулює його діяльність, а саме: Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", та спеціальним Порядком, яким керувався під час проведення перевірки ліцензіата-позивача та під час винесення оскаржуваного рішення, а саме: Порядком контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов", затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 року № 428 .

Положення Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю у сфері господарської діяльності" підлягають застосуванню, якщо правовідносини не врегульовані Законом "Про НКРЕКП".

Помилковим є посилання позивача на застосування до спірних правовідносин ЗУ "Про ліцензування видів господарської діяльності ", оскільки в даному випадку позивач як ліцензіат який отримав ліцензію на розподіл природного газу повинен керуватися спеціальним актом, а саме: ЛІЦЕНЗІЙНІ УМОВИ провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, затверджені Постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201.

Оскільки відповідач на підставі ст.19 Закону № 1540-VIII діяв на підставі затвердженого Порядку № 428, то керувався єдиною типовою формою Акту, який зазначений у додатку № до цього Порядку, де відобразив інформацію з перевірки питань, визначених переліками питань для відповідних сфер енергетики та комунальних послуг (додатки 4 - 17). Інших уніфікованих актів та переліків питань даним Порядком не встановлено, а переліки питань є вичерпними для всіх субєктів відповідних сфер регулювання незалежно від ступеня ризику.

День оприлюднення на офіційному веб-сайті (http://www.nerc.gov.ua/index.php?id=32814) Регулятора Постанови НКРЕКП від 14.06.2018 року № 428 " Про затвердження Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов" - 27.06.2018 року. ( в Розділі Документи).

Таким чином, твердження позивача, як на підставу протиправності спірної постанови, на те, що НКРЕКП на час проведення перевірки позивача не затвердила та не оприлюднила у встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» порядку уніфіковану форму акту, що відповідає Методиці № 342, а тому не мала проводити захід державного контролю (заходу), у зв`язку з чим і не допущена до перевірки, є необґрунтованим та безпідставним.

Суд критично оцінює посилання позивача на порушення процедури проведення перевірки та прийняття оскаржуваного рішення, оскільки відповідачем дотримано всі норми як Закону № 1540-VIII, та Порядку № 428 , а також Регламенту, яким регламентований Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, який затверджений Постановою НКРЕКП 06.12.2016 № 2133 та оприлюднений на його офіційному веб-сайті.

Пунктом 6.5.Регламенту встановлено , що перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань оприлюднюються на офіційному веб-сайті НКРЕКП не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання, що відповідачем було дотримано.

Оскільки відповідач керувався під час проведення планового заходу контролю та винесення за його результатами оскаржуваного рішення нормами спеціального Закону № 1540-VIII, то Постанова КМУ № 342 від 10.05.2018 року "Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), яка розроблена відповідно до частини другої статті 5 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності застосуванню до даних правовідносин не підлягає, що також стверджується положеннями статті 2 даного Закону, а саме:

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів ,серед іншого, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «;Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «;Про ринок електричної енергії», «;Про ринок природного газу», «;Про трубопровідний транспорт», «;Про теплопостачання», «;Про питну воду та питне водопостачання», «;Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах. За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді, зокрема, накладення штрафу. У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Пунктом 2.2.Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу встановлено , що господарська діяльність з транспортування природного газу здійснюється з дотриманням вимог Закону України «Про ринок природного газу», чинних Кодексу газотранспортної системи, Кодексу газосховищ, Кодексу газорозподільних систем, Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу.

Згідно ч. 4 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «;Про природні монополії», «;Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «;Про теплопостачання» .

Зважаючи на те, що позивач є оператором газорозподільної систем та здійснює діяльність з розподілу природного газу, відповідачем накладено на позивача штраф відповідно до Закону України «Про ринок природного газу», який визначає правові засади функціонування ринку природного газу України, заснованого на принципах вільної конкуренції, належного захисту прав споживачів та безпеки постачання природного газу, а також здатного до інтеграції з ринками природного газу держав - сторін Енергетичного Співтовариства, у тому числі шляхом створення регіональних ринків природного газу.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2, п. 2 ч. 3 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності. У разі скоєння правопорушення на ринку природного газу до відповідних суб`єктів ринку природного газу можуть застосовуватися санкції у виді, зокрема, штрафу.

Згідно з пп. «б» п. 5 ч. 4 ст. 59 названого Закону Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах: від 3000 до 50000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.

Під час визначення санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор враховує серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку природного газу та його суб`єктів, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини. Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами. Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку природного газу вважаються обтяжуючими обставинами (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу»).

Зважаючи на встановлене судом, суд вважає, що відповідачем враховано встановлені ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» обставини, а тому застосування до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" штрафу у розмірі 850 000 грн. здійснено у відповідності до норм чинного законодавства.

Поряд з цим, надаючи оцінку кожному аргументу учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29). Наведена позиція Європейського суду з прав людини також застосовується і Верховним Судом, зокрема, у постанові від 28 серпня 2018 року у справі № 802/2236/17-а.

На підставі вищенаведеного з врахуванням ч.2 ст.77 КАСУ суд, дійшов висновку, що дії та рішення відповідача відповідають вимогам ч.2 статті 2 КАСУ та ст. 19 Конституції України, якою встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Керуючись ст.ст. 242-246 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В :

.В позові Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" (вул. Погорелова, буд. 2,м. Ужгород,Закарпатська область,88015) до Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг код ЄДРПОУ 4031429 ( вул. Смоленська, буд.19,м. Київ,03057) за участю в якості третьої особи без самостійних вимог Державної регуляторної служби України про визнання протиправною та скасування постанови № 1684 від 09.08.2019 року " Про накладення штрафу на АТ "Закарпатгаз" за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу- відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Закарпатський окружний адміністративний суду до Восьмого апеляційного адмінсуду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЗ.Б.Плеханова

Повний текст рішення виготовлено та підписано 07.02.2020 року.