Справа № 580/3575/19
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2020-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

11 лютого 2020 року справа № 580/3575/19

Черкаський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого - судді: Тимошенко В.П.,

за участю секретаря судового засідання: Остроушко Л.І.,

представника відповідача - Слинька М.Г. (згідно довіреності),

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

15 листопада 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулася фізична особа-підприємець ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 26.02.2019 №229 "Про демонтаж тимчасової споруди по АДРЕСА_1".

Ухвалою від 09.12.2019 відкрито провадження у справі за даним позовом, призначено підготовче засідання з розгляду справи на 26.12.2019 о 14 год. 30 хв.

Усною ухвалою, що занесена до протоколу судового засідання від 26.12.2019 відкладено розгляд підготовчого засідання до 14.01.2020 15 год. 30 хв. Про дату наступного підготовчого засідання представники сторін повідомленні належним чином, що підтверджується розпискою (а.с.57).

У підготовче засідання 14.01.2020 позивач не прибула, свого представника не направила, про причини неявки суд не повідомила. Усною ухвалою, що занесена до протоколу судового засідання від 14.01.2020, у зв`язку з неявкою позивача відкладено розгляд підготовчого засідання до 27.01.2020 14 год. 10 хв. Про дату наступного підготовчого засідання позивача повідомлено шляхом направлення на адресу зазначену нею в позовній заяві судової повістки.

Суд звертає увагу, що судова повістка повернулася до суду 23.01.2020 із зазначенням причини повернення: «адресат відсутні» (а.с.62-65).

Згідно з ч. 11 ст. 126 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

27.01.2020 позивач належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не прибула, причини неявки суду не повідомила. Усною ухвалою, що занесена до протоколу судового засідання від 27.01.2020 відкладено розгляд справи до 11 год. 00 хв. 10.02.2020.

Про дату, час та місце розгляду справи позивача повідомлено належним чином, що підтверджується телефонограмою від 28.01.2020, яка передана секретарем судового засідання Остроушко Л.І. та прийнята ОСОБА_1. особисто (а.с.70).

У судовому засіданні 10.02.2020, у зв`язку із повторною неявкою позивача судом поставлено на обговорення інших учасників справи питання щодо залишення позову без розгляду.

Представник відповідача не заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з повторною не явкою позивача.

Вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд бере до уваги, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правове регулювання наслідків неявки у судове засідання учасників справи.

Згідно із ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

При цьому, ч. 5 ст. 205 КАС України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, у разі якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, оскільки має місце зловживання позивачем своїх прав та неодноразової неявкою у підготовчі та судові засідання без поважних причин, без надання підтверджуючих доказів про причини неприбуття та без наявності заяв про розгляд справи за його відсутності.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його неявки у судові засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Безпідставна неявка представника позивача у підготовчі та судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Виходячи з правових норм, які містить ч. 5 ст. 205 та п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, повторна неявка позивача у судове засідання без поважних причин та відсутність від неї заяв про розгляд справи за її відсутності, зумовлюють прийняття судом рішення про залишення даного адміністративного позову без розгляду.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України він має право повторно звернутися до адміністративного суду з даною заявою.

Керуючись статтями 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права повторного звернення до суду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, що передбачені ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та в строки, що передбачені ст.ст.295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складений 11.02.2020.

Суддя В.П. Тимошенко