Справа № 810/4681/18
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2020 року справа № 810/4681/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,

Суть спору: Державна архітектурно-будівельна інспекція України (надалі - позивач, Інспекція) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 (надалі - відповідач), в якому позивач просить суд зобов`язати відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт будівництва - «Будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 ».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в період з 21.11.2017 по 24.11.2017 посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області здійснена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил об`єкта будівництва: «Будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 ». За результатами позапланової перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва житлового будинку та господарських будівель (гараж, сарай) без оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт, а так само - без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Також перевіркою встановлено, що гараж відповідача знаходиться на відстані 0,4 м від межі суміжної ділянки по АДРЕСА_2 , чим порушено вимоги Додатку 3.1 (обов`язковий) п. 3.25? ДБГ 360-92??? ? «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами зазначеної позапланової перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області складено Акт №Т-2411/5 та протокол №З-Л-А-2411/3 від 24.11.2017, за наслідком розгляду якого відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Крім того, 24.11.2017 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області винесено також припис №С-2411/5 щодо усунення ОСОБА_1 допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В подальшому, з метою перевірки виконання вимог припису від 24.11.2017 №С-2411/5 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області проведена позапланова перевірка, результати якої відображені в Акті перевірки №Т-1206/7 та протоколі №1-Л-А-1206/4 від 12.06.2018. Зокрема, перевіркою встановлено, що вимоги припису №С-2411/5 від 24.11.2017 ОСОБА_1 не виконано, внаслідок чого відповідач був притягнутий до адміністративної відповідальності, про що винесена постанова у справі про адміністративне правопорушення №А2706/1 від 27.06.2018.

Також 12.06.2018 ОСОБА_1 винесено ще один припис №С-1206/11 про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

З метою перевірки виконання припису від 12.06.2018 №С-1206/11 була проведена позапланова перевірка на підставі відповідного направлення від 20.07.2018 №544.18/03.

Так, зазначеною перевіркою встановлено, що вимоги припису від 12.06.2018 №С-1206/11 не виконано, чим порушено положення п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказані обставини, на думку позивача, є підставами для зобов`язання відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт будівництва - «Будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 ».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 відкрито загальне позовне провадження у справі №810/4681/18, витребувано докази у справі та призначено її до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 20.11.2018.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.11.2018 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів, відкладено підготовче засідання на 10.01.2019 (а.с.94).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.01.2019 зупинено провадження в адміністративній справі №810/4681/18 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №355/1048/18, яка перебуває у провадженні Шостого апеляційного адміністративного суду (а.с.132-133).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 поновлено провадження у справі №810/4681/18, підготовче засідання призначено на 17.09.2019 (а.с.151).

Протокольною ухвалою суду від 17.09.2019 судове засідання відкладено на 15.10.2019 (а.с.186-187).

У зв`язку із неявкою 15.10.2019 сторін та їх представників в судове засідання протокольною ухвалою суду судове засідання відкладено на 07.11.2019 (а.с.190).

В судовому засідання 07.11.2019 представником відповідача заявлено клопотання про відкладення розгляду справи.

Протокольною ухвалою суду від 07.11.2019 судове засідання відкладено на 27.11.2019 (а.с.193-194).

07.11.2019 через канцелярію до суду надійшла заява позивача, в якій останній вказує про відсутність на сьогоднішній день підстав для задоволення позовних вимог, на підтвердження чого додає копії наступних документів:

- повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта;

- технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами;

- будівельного паспорта на будівництво гаража на присадибній ділянці в АДРЕСА_1 (а.с.196-218).

27.11.2019 через канцелярію до суду надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи від представника позивача (а.с.219). Зокрема, представником позивача долучено до матеріалів справи, серед іншого, витяг з реєстру Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації (а.с.224).

27.11.2019 через канцелярію до суду надійшло клопотання від представника відповідача про розгляд справи в порядку письмового провадження (а.с.227).

Аналогічне клопотання надійшло від представника позивача у справі (а.с.228).

Протокольною ухвалою суду від 27.11.2019 постановлено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження (а.с. 229-230).

28.11.2019 через канцелярію до суду надійшло клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи копії декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 61 від 22.11.2019 (а.с. 231-235).

Відповідно до ч.3 ст. 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

З урахуванням викладеного та на підставі поданих сторонами клопотань, розгляд справи судом здійснено в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

У період з 21.11.2017 по 24.11.2017 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області на підставі відповідного направлення від 13.11.2017 №803.17/03 (а.с.11) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об`єкта будівництва - «Будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 », замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення зазначеної перевірки стало звернення Баришівської районної державної адміністрації (а.с.10).

Згідно з актом №Т-2411/5, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с.12-18), ОСОБА_1 на об`єкті будівництва виконано будівельні роботи з будівництва житлового будинку та господарських будівель (гараж, сарай) без оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт, а так само - без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Також під час перевірки встановлено, що гараж влаштовано на відстані 0,4м від межі суміжної земельної ділянки по АДРЕСА_2 , чим порушено вимоги Додатку 3.1 (обов`язковий) п. 3.25? ДБГ 360-92??? ? «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За наслідком виявлених Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області під час перевірки порушень ОСОБА_1 було видано припис від 24.11.2017 №С-2411/5 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.19) та надано строк до 24.01.2018 для усунення виявлених порушень шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану або іншим шляхом відповідно до чинного законодавства.

Також головним інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області складено протокол від 24.11.2017 №3-Л-А-2411/3 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,4 ст. 96 КУпАП (а.с.20).

Складені за результатами позапланової перевірки Акт №Т-2411/5, протокол №3-Л-А-2411/3 та винесений припис №С-2411/5 направлені відповідачу, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься копія відповідної поштової квитанції та опису вкладення (а.с.30, 100).

11.12.2017 за наслідком розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн., що підтверджується наявною у справі копією постанови по справі про адміністративне правопорушення від 11.12.2017 №А-1112/7 (а.с.22, 107).

Накладений винесеною постановою на відповідача штраф, останнім був сплачений, про що свідчить копія відповідної квитанції в матеріалах справи (а.с.29).

В період з 01.06.2018 по 12.06.2018 на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 01.06.2018 №396.18/03 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області проведена позапланова перевірка виконання відповідачем вимог припису про усунення порушень у сфері містобудування від 24.11.2017 №С-2411/5 (а.с.31).

Згідно з даними Акту №Т-1206/7, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с.32-39), вимоги припису від 24.11.2017 №С-2411/5 відповідачем не виконано, чим порушено положення п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зазначені обставини стали підставою для складення щодо ОСОБА_1 протоколу №З-Л-А-1206/4 про адміністративне правопорушення (а.с.41) та притягнення його до відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, на підставі постанови від 27.06.2018 №А-2706/1 (а.с. 51).

Також за наслідком виявлених Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області під час перевірки порушень було видано припис від 12.06.2018 №С-1206/11 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та надано строк до 12.07.2018 для усунення виявлених порушень шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану або іншим шляхом відповідно до чинного законодавства (а.с.40).

Складені за результатами позапланової перевірки Акт №Т-1206/7, протокол №З-Л-А-1206/4 та винесений припис №С-1206/11 направлені відповідачу, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься копія відповідної поштової квитанції та опису вкладення (а.с.52, 102).

В ході розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 вживалися заходи щодо оскарження в судовому порядку постанови у справі про адміністративне правопорушення від 27.06.2018 №А-2706/1 про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Так, в матеріалах справи міститься рішення Баришівського районного суду Київської області від 28.08.2018 у справі №355/1048/18, яким задоволено позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 27.06.2018 №А-2706/1 та скасовано постанову №А-2706/1 від 27.06.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП і накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100, 00 грн. (а.с.108-109).

Проте, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2019 у справі №355/1048/18 задоволено апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та скасовано рішення Баришівського районного суду Київської області від 28.08.2018.

Судом також встановлено, що в період з 20.07.2018 по 25.07.2018 на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 20.07.2018 №544.18/03 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області проведена позапланова перевірка виконання відповідачем вимог припису про усунення порушень у сфері містобудування від 12.06.2018 №С-1206/11 (а.с.54).

Перевіркою встановлено, що вимоги припису від 12.06.2018 №С-1206/11 не виконано, чим порушено вимоги п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», про що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області складено відповідний Акт №Т-2507/4 (а.с.55-61).

Зазначений Акт був направлений відповідачу, про що свідчать наявні в матеріалах справи копії поштової квитанції та опису вкладення (а.с.63).

Відтак, позивач стверджує, що в результаті проведених перевірок встановлено, що збудований відповідачем об`єкт має ознаки самочинного будівництва. Відповідач в добровільному порядку відмовляється усунути виявлені під час проведених перевірок порушення.

Вказані обставини, на думку позивача, є підставами для зобов`язання відповідача здійснити знесення за власний рахунок самочинно збудованого об`єкта будівництва за адресою: вул. Центральна, 46 в с. Гостролуччя Баришівського району Київської області, та зумовили необхідність звернення до суду із даним позовом.

Надаючи нормативно-правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок), позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Статтями 26 та 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

- отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

- розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

- затвердження проектної документації;

- виконання підготовчих та будівельних робіт;

- прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

- реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно - будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст. 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України або видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Згідно з ч. 1, ч. 7 ст. 376 ЦК України, будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відповідно до п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Законом встановлена відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Підстави для знесення об`єкта самочинного будівництва визначені у частинах четвертій та сьомій статті 376 Цивільного кодексу України.

Так, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відтак, задоволення позовних вимог щодо зобов`язання особи знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт насамперед залежить від доведеності факту самочинного будівництва та підтвердження неможливості проведення перебудови або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від проведення такої перебудови.

В ході судового розгляду встановлено, що факт самочинного будівництва відповідачем об`єкта по АДРЕСА_1 області тричі встановлювався у відповідних Актах, наявних в матеріалах справи.

Зокрема, ОСОБА_1 , як замовником будівництва, виконано будівельні роботи без оформлення документа, що дає право на виконання будівельних робіт, та без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Також перевірками державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що будівельні роботи по будівництву гаража проведено з порушенням вимог Додатку 3.1 (обов`язковий) п. 3.25? ДБГ 360-92??? ? «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». При цьому, будівництво зазначеного об`єкта порушує права та інтереси інших осіб, зокрема, гр. ОСОБА_2 , про що свідчить наявна в матеріалах справи заява зазначеної особи (а.с.53).

Відмова відповідача від усунення порушень у сфері містобудування, виявлених під час проведених Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області перевірок, підтверджується наявними у матеріалах справи приписами, які відповідач не виконував, за що його було двічі притягнуто до адміністративної відповідальності.

З тексту адміністративного позову вбачається, що позивач усунення встановлених під час перевірок порушень пов`язує з необхідністю отримання відповідачем, серед іншого, будівельного паспорта на зазначений об`єкт будівництва та належного дозволу на виконання будівельних робіт щодо зазначеного об`єкта будівництва.

Так, 07.11.2019 через канцелярію до суду відповідачем надано пакет документів на підтвердження виконання вимог приписів Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 24.11.2017 №С-2411/5, від 12.06.2018 №С-1206/11.

Зокрема, відповідач надав до суду копії наступних документів: будівельного паспорта на земельну ділянку під будівництво житлового будинку в с.Гостролуччя Баришівського району (а.с.174-177); технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок по АДРЕСА_1 (205-211); будівельного паспорта на будівництво гаража на присадибній ділянці в АДРЕСА_1 (а.с.212-218).

В підтвердження зміщення приміщення гаража на відстань 1,4 м від спірної межі із сусідньою земельною ділянкою, належної гр. ОСОБА_2 , відповідач надав Схему забудови земельної ділянки в с АДРЕСА_1 по АДРЕСА_1 (а.с.213).

Також в матеріалах справи міститься Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, з відміткою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про реєстрацію за №КС81 від 28.10.2019 (а.с.220-223).

Згідно зі ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Так, позивачем надано до суду копію Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, з відміткою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про реєстрацію (а.с.233-235).

Відтак, відповідачем вищезазначені будівельні роботи були завершені, а закінчений будівництвом об`єкт прийнято в експлуатацію, що підтверджується реєстрацією органом державного архітектурно-будівельного контролю поданої ОСОБА_1 декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Отже, зазначені у приписах вимоги суб`єкта владних повноважень виконані у повному обсязі, про що також свідчить публікація зазначеної декларації на офіційному електронному сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України (а.с.224).

Зазначені обставини виключають можливість віднесення об`єкта «Будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_1 в с.Гостролуччя АДРЕСА_1 » до самочинного та виключають застосування наслідків, передбачених ст. 376 ЦК України.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку щодо відсутності законодавчо передбачених підстав для задоволення адміністративного позову Державної архітектурно-будівельної інспекції України про зобов`язання ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт, розташований по АДРЕСА_1 .

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову, то підстави для вирішення питання про повернення судового збору у цій справі відсутні.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення повного рішення - 07.02.2020.

Суддя Кушнова А.О.