Справа № 640/9851/19
Суддя: Попрас В. О.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 640/9851/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Попрас В.О.,

при секретарі - Томіної І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці Державної Фіскальної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом та просить визнати протиправною та скасувати постанову Харківської митниці ДФС №1027/80700/19 від 07.05.2019 про порушення митних правил та закрити адміністративну справу відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.485 МК України. В обґрунтування позовним вимог посилається на те, що в оскаржуваній постанові зазначається, що 14.11.2018 до управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Харківської митниці ДФС надійшов Акт ГУ ДФС у Харківській області від 24.10.2018 року № 4458/20-40-14-15-07/39524321 «Про результати документальної невиїзної перевірки «ТОВ «Автозеніт» (податковий номер 39524321) дотримання вимог законодавства України з питань держаної митної справи при правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів з комерційною назвою «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705...» оформленого за митними деклараціями №807170001/2016/37098 від 23.09.2016, №UA807100000/2016/44078 від 04.11.2016, №UA807170/2017/300546 від 03.03.2017, №UA807170/2017/319178 від 27.06.2017, №UA807170/2017/326752 від 15.08.2017, №UA807170/2017/333265 від 25.09.2017, №UA807170/2018/005250 від 06.02.2018, №UA807170/2017/347387 від 11.12.2018 за кодом відповідно до УКТЗЕД», якою зокрема було встановлено заниження ставки ввізного мита ТОВ «Автозеніт». Відповідно до ст. 525 МК України справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи. Проте, незважаючи на надходження 14.11.2018 до відповідача матеріалів адміністративної справи, справа про порушення митних правил відносно позивача була розглянута тільки 07.05.2019, тобто через майже 6 місяців, що свідчить про порушення відповідачем вимог ст. 525 МК України. Вважають, що в діях позивачки відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, оскільки ОСОБА_1 здійснила митне оформлення товару «Радіатори кондиціонера ...» за кодом 8708 91 35 00 відповідно до УКТЗЕД», ставка ввізного мита 0 %. За результатами перевірки ГУ ДФС у Харківській області було встановлено неправильне визначення класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД, внаслідок чого були занижені митні платежі на загальну суму 39 599,54 грн. (по ввізному миту на суму 32 999,62 грн., по податку на додану вартість на суму 6 599,92 грн.). Відповідальність за ст.485 МК України встановлена, за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги. Для притягнення до відповідальності за ст. 485 МК України необхідно довести факт заявлення в митній декларації, в даному випадку неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу. Статтею 485 МК України передбачена наявність спеціальної протиправної мети неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати митних платежів, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно неможливо заявити неправдиві відомості. В матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази, які підтверджують наявність та доведеність прямого умислу позивача на вчинення порушення, відповідальність за яке передбачена приписами статті 485 МК України, а отже можна констатувати про відсутність складу адміністративного правопорушення і про необхідність закриття адміністративної справи у зв`язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення. Відповідно до ст.198 МК України органу доходів і зборів в пункті пропуску через державний кордон України згідно із статтею 335 цього Кодексу подаються документи, що містять відомості про товари, достатні для їх ідентифікації та необхідні для прийняття рішення про пропуск їх через митний кордон України. Під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають органу доходів і зборів в паперовій або електронній формі зокрема митну декларацію, із заповненням графи 31 в якій повинно бути зазначено код УКТ ЗЕД товару. Згідно ст. 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України. Статтею 337 МК України визначено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Таким чином, під час переміщення товарів в пункті пропуску через державний кордон України, органи доходів і зборів здійснюють митний контроль за переміщенням товарів в тому числі шляхом здійснення аналізу документів, митних декларацій, що подаються декларантом відповідно до статті 335 МК України способом: формато-логічного контроль, контролю співставлення та контролю із застосуванням системи управління ризиками. Відповідно до положень ст.467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Оскільки, остання митна декларація, на підставі якої були виявлені начебто недостовірні дані відносно невірного зазначення коду УКТ ЗЕД товарів датується 06.02.2018 року № UA807170/2018/005250 та зважаючи на те, що відносно задекларованих товарів органами доходів і зборів, відповідно до вимог статей 335, 336, 337 МК України проводився митний контроль, в тому числі з метою правильності визначення коду УКТ ЗЕД товарів та нарахування і сплати митних платежів, то можна дійти висновку про те, що моментом виявлення правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.485 МК України повинна бути саме дата подання цієї митної декларації, а не дата отримання Харківською митницею ДФС Акту ГУ ДФС у Харківській області від 14.11.2018 року № 4458/20-40-14-15-07/39524321. З огляду на вищевикладене, вважають, що відповідачем порушені вимоги ст. 467 МК України в частині дотримання строків притягнення Позивача до відповідальності за порушення митних правил. Крім того, відповідно до ч.1 ст.336 МК України, митний контроль здійснюється безпосередньо Посадовими особами митних органів шляхом, зокрема, проведення документальних, перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи - у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів. Таким чином, якщо митні органи, приймаючи митну декларацію, віднесли товар до певного коду товарної номенклатури та пропустили товар на митну територію України, то в подальшому вони не мають правових підстав для прийняття податкових повідомлень про донарахування податкових зобов`язань у зв`язку з виявленням помилки стосовно класифікації товару, зокрема з посиланнями на результати перевірки. Позивачем до митного органу були надані митні декларації: № 807170001/2016/37098 від 23.09.2016; №UA807100000/2016/44078 від 04.11.2016; № UA807170/2017/300546 від 03.03.2017; №UA807170/2017/319178 від 27.06.2017; №UA807170/2017/326752 від 15.08.2017; №UA807170/2017/333265 від 25.09.2017; №UA807170/2017/347387 від 11.12.2018; №UA 807170/2018/005250 від 06.02.2018, в яких серед переліку товарів для митного оформлення був зазначений товар із комерційною назвою «Радіатори кондиціонера». При цьому, зазначена група товарів була задекларована за кодом УКТ ЗЕД 8708 91 35 00 (частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701 - 8705: інші частини та приладдя: радіатори та їх частини: інші: радіатори). Отже, класифікація товарів з назвою «Радіатор кондиціонера» була проведена відповідно до вимог Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. № 584-УІІ, а саме, Основних правила інтерпретації УКТ ЗЕД та Примітки 2 до Розділу XVI УКТ ЗЕД, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України». Разом з митною декларацією до митного оформлення для підтвердження заявлених характеристик товару, необхідних для перевірки правильності їх класифікації згідно з УКТ ЗЕД, в електронному вигляду були надані товаросупровідні документи, в тому числі, митна декларація країни експорту. Подання документів та відомостей, необхідних для митного контролю, позивачем було здійснено відповідно до вимог ст.ст. 264, 335 МК України. Посадовими особами митного органу додаткові відомості для підтвердження заявлених Позивачем кодів товарів, поданих до митного оформлення, не були витребувані. Всі подані до митного оформлення документи містять інформацію, що товар під назвою «компресор кондиціонера» є складовою частиною системи кондиціювання. Виходячи з вищезазначеного, товар з назвою «радіатор кондиціонера» необхідно класифікувати в товарній позиції 8708 УКТ ЗЕД, яка має наступне найменування: «частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701 - 8705: інші частини та приладдя: радіатори та їх частини: інші: радіатори». Однак, відповідач вважає, що «Радіатор кондиціонера», що використовується в кліматичній установці (кондиціонері) автотранспортного засобу повинен класифікуватися у товарній підкатегорії «Холодильники, морозильники та інше холодильне або морозильне обладнання, електричне або інших типів; теплові насоси, крім установок для кондиціонування повітря товарної позиції 8415: частини: інші: випаровувачі та конденсатори, крім тих, що використовуються у побутових холодильниках». Законом України «Про Митний тариф України» визначено код товарної підпозиції 8418 (холодильники, морозильники та інше холодильне або морозильне обладнання, електричне або інших типів; теплові насоси, крім установок для кондиціонування повітря товарної позиції 8415), товарна підпозиція 8418 99 (інші), товарна підкатегорія 8418 99 10 00 (випаровувачі та конденсатори, крім тих, що використовуються у побутових холодильниках). З огляду на вищезазначене, товари, що класифікуються за товарною підпозицією 8418 99 повинні використовуватися виключно у холодильному обладнанні. Вважають, що митним органом було безпідставно, самостійно проведено зміну коду класифікації товару, тому в даному випадку суб`єкт владних повноважень діяв не у спосіб та поза межами визначеними Митним кодексом України повноважень.

В судове засідання сторони не заявились, повідомлені належним чином про місце і час судового розгляду, представник позивачки ОСОБА_2 А.В. надав письмову заяву про розгляд справи в його відсутності, тому неявка сторін не є перешкодою розгляду справи.

Представник відповідача Харківської митниці ДФС надали суду письмові заперечення, в який зазначають, що Харківська митниця ДФС проти позову заперечує та вважає, що висновки, викладені в постанові №1027/80700/19, відповідають фактичним обставинам справи, оскільки провадження у справі проведено повно та об`єктивно, матеріалами справи доведено вину та наявність ознак порушення митних правил за ст. 485 МК України у діях ОСОБА_1 . Вважають, що постанова Харківської митниці ДФС від 07.05. 2019 у справі про порушення митних правил №1027/80700/19 винесена в межах строків встановлених діючим законодавством України правомочною особою, яка діяла на підставі та в межах наданих повноважень, та при провадженні у справі про порушення митних правил не було допущено обмежень прав особи, що притягалася до відповідальності. Висновки, до яких дійшла митниця, та їх обґрунтування, викладені в постанові та відображені в доказах, що містяться в матеріалах справи про порушення митних правил №1027/80700/19, а підстави для скасування зазначеної постанови відсутні. Харківська митниця ДФС вважає позов про скасування постанови митниці від 07.05.2019 по справі про порушення митних правил №1027/80700/19 безпідставною і такою, що не підлягає задоволенню.

Суд, дослідивши надані сторонами докази, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

14.11.2018 до Управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Харківської митниці ДФС надійшов Акт ГУ ДФС у Харківській області від 24.10.2018 № 4458/20-40-14-15-07/39524321 «Про результати документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Автозеніт» (податковий номер 39524321) дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів з комерційною назвою «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: радіатори кондиціонера...» оформленого за митними деклараціями від 23.09.2016 №807170001/2016/37098, від 04.11.2016 № UA807100000/2016/44078, від 27.06.2017 №UA807170/2017/319178, від 15.08.2017 № UA807170/2017/326752, від 25.09.2017 №UA807170/2017/333265, від 11.12.2017 № UA807170/2017/347387, від 03.03.2017 №UA807170/2017/300546, від 06.02.2018 № UA807170/2017/005250, за кодом відповідно до УКТ ЗЕД» (далі - Акт).

Згідно зазначеної у акті інформації встановлено, що особою, уповноваженою на роботу з митницею ОСОБА_1 в Харківській митниці ДФС згідно митних декларацій типу «ІМ40ДЕ» від 23.09.2016 №807170001/2016/37098, від 04.11.2016 № UA807100000/2016/44078, від 27.06.2017 №UA807170/2017/319178, від 15.08.2017 № UA807170/2017/326752, від 25.09.2017 №UA807170/2017/333265, від 11.12.2017 № UA807170/2017/347387, від 03.03.2017 №UA807170/2017/300546, від 06.02.2018 №UA807170/2017/005250 було здійснено митне оформлення товару «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: радіатори кондиціонера...» за кодом УКТ ЗЕД , пільгова ставка ввізного мита 0 %.

Проте, документальною невиїзною перевіркою встановлено факт невірної класифікації згідно УКТ ЗЕД, товару «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: радіатори кондиціонера...» за товарною підкатегорією згідно УКТ ЗЕД, які повинні класифікуватися у товарній підкатегорії згідно УКТ ЗЕД як «Холодильники, морозильники та інше холодильне або морозильне обладнання, електричне або інших типів, теплові насоси, крім установок для кондиціонування повітря товарної позиції 8415», - інші; - «випаровувачі та кондиціонери, крім тих, що використовуються у побутових холодильниках» (ставка ввізного мита 6%).

Таким чином, документальною невиїзною перевіркою встановлено факт невірної класифікації товарів, митне оформлення яких здійснено за вищезазначеними митними деклараціями, внаслідок чого занижено ставку ввізного мита на цей товар (замість ставки мита 6% застосовано 0%), і як результат, загальна сума недоборів митних платежів, що підлягали сплаті на момент оформлення вказаних митних декларацій, становить 39599,54 грн. (по ввізному миту на суму 32999,62грн., по ПДВ на суму 6599,92 грн.).

Згідно бази даних АСМО «Інспектор» Харківською митницею ДФС 28.04.2017 було видано класифікаційне рішення №КТ-2017 про зміну коду товару, а саме - заявлений код товару «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: - радіатори та їх частини: радіатор кондиціонера...», було змінено на «Радіатори (конденсатори) кондиціонерів транспортних засобів: радіатор кондиціонера».

Згідно частин 1-2 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

В Україні класифікація товарів здійснюється згідно з УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України. Міжнародною основою УКТ ЗЕД є Гармонізована система опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - ГС).

З 01.01.2014 для класифікації товарів використовується УКТ ЗЕД, що побудована на основній версії ГС 2012 року і затверджено Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII.

З метою забезпечення єдиного тлумачення та застосування УКТ ЗЕД в Україні запровадження Пояснення до УКТ ЗЕД на основі пояснень до ГС з урахуванням пояснень до Комбіновано номенклатури Європейського Союзу (далі - КН ЄС).

З 09.06.2015 класифікація товарів здійснюється з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, які затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Згідно ч. 4 ст. 69 МК України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. При цьому, відповідно до ч.7 вказаної статті рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими.

Пунктом 7 частини 1 ст. 336 МК України встановлено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів, зокрема, у формі проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Відповідно до ч.3 ст. 345 МК України визначено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Частиною 8 статті 264 МК України встановлено, що з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Відповідно до ст. 266 МК України декларант, зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 289 МК України, обов`язок із сплати митних платежів виникає: у разі ввезення товарів на митну територію України - з моменту фактичного ввезення цих товарів на митну територію України.

У позивача на момент здійснення декларування товару за митними деклараціями типу «ІМ40ДЕ» від 23.09.2016 № 807170001/2016/37098, від 04.11.2016 № UA807100000/2016/44078, від 27.06.2017 №UA807170/2017/319178, від 15.08.2017 № UA807170/2017/326752, від 25.09.2017 №UA807170/2017/333265, від 11.12.2017 № UA807170/2017/347387, від 03.03.2017 №UA807170/2017/300546, від 06.02.2018 № UA807170/2017/005250 були наявні усі документи, які містили усі відомості щодо фізичних характеристик вказаних товарів в обсязі, достатньому для їх належного декларування. Однак, всупереч вимогам митного законодавства, під час декларування цих товарів позивачкою не була відображена уся належна інформація, що призвело до неправомірного зменшення митних платежів.

Правопорушення за ст.485 МК України полягає у заявлені в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, за відсутності ознак злочину, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Згідно ч. 5 ст. 266 МК України у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

У відповідності до ч. 2 ст. 459 МК України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Враховуючи, що особа, уповноважена на роботу з митницею ОСОБА_1 згідно зі своїми посадовими обов`язками повинна надавати органу доходів і зборів достовірні відомості про заявлений до митного контролю та оформлення товар, але в порушення вимог ст.ст. 257, 266 МК України не заявила за встановленою формою необхідних для здійснення митного контролю правдивих відомостей стосовно оподаткування товару, вбачаються достатні дані, які вказують на те, що ОСОБА_1 під час подання в Харківську митницю ДФС митних декларацій типу «ІМ40ДЕ» від 23.09.2016 № 807170001/2016/37098, від 04.11.2016 № UA807100000/2016/44078, від 27.06.2017 № UA807170/2017/319178, від 15.08.2017 №UA807170/2017/326752, від 25.09.2017 № UA807170/2017/333265, від 11.12.2017 №UA807170/2017/347387, від 03.03.2017 № UA807170/2017/3 00546, від 06.02.2018 №UA807170/2017/005250 було вчинено дії спрямовані на неправомірне зменшення розміру митних платежів, тобто вчинено порушення митних правил, передбачене ст. 485 МК України.

Виходячи з вищевикладеного ОСОБА_1 вчинені дії, які призвели до не сплати митних платежів у розмірі 39599,54 гривень у строк, встановлений законом та вчинено протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, чим скоєно порушення митних правил, передбачене ст. 485 МК України.

07.05.2019 Харківською митницею ДФС було винесено постанову в справі про порушення митних правил № 1027/80700/19, якою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні порушення митних правил передбаченого ст. 485 МК України, та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що склав 118798,62 грн.

Щодо строку накладення адміністративного стягнення суд зазнає наступне.

Акт ГУ ДФС у Харківській області від 14.11.18 № 20921/7/20-40-14-15-12 надійшов до Харківської митниці ДФС 14.11.2018 та зареєстрований за вхід. №15579/7/20-70-01.

Відповідно до ч. 1 ст.467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Днем виявлення правопорушення є дата отримання акта ГУ ДФС у Харківській області від 14.11.18 № 20921/7/20-40-14-15-12. Враховуючи часові рамки, отримання відповідного акта митницею, а саме 14.11.2018 та винесення спірної постанови 07.05.2019, адміністративне стягнення накладено в межах строку, визначеного ч. 1 ст. 467 МК України.

Аналогічна позиція міститься в постанові Верховного Суду від 20 грудня 2018 року по справі №461/6006/17.

В позовній заяві позивачка зазначає, що суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується лише умисною формою вини.

Проте, аналізуючи диспозицію ст. 485 МК України в постанові від 22.05.2018 по справі №359/1615/16-а Верховний суд дійшов висновку, що варіанти дій, які являють собою об`єктивну сторону даного правопорушення можуть бути вчинені як умисно (в тому числі з непрямим умислом), так і у зв`язку з необережністю (недбалістю). Протилежний висновок судів про те, що суб`єктивна сторона даного правопорушення можлива лише у формі умислу, є безпідставним, оскільки особа, відповідальна за передбачені цією статтею дії, може прямо і не бажати настання відповідної мети, однак повинна усвідомлювати можливість настання наслідків своїх дій у вигляді неналежної сплати митних платежів.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 Митного кодексу України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з ч. 2 ст. 459 МК України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягай 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що під час провадження у справі про порушення митних правил №0755/80700/17 митницею підтверджено наявність в діях позивача порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.470 МК України, та правомірно прийнято оскаржувану постанову.

На підставі вищезазначеного, судом не вбачається підстав для скасування постанов у справі про порушення митних правил №1027/80700/19 від 07.05.2019, згідно якої позивачку визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст.485 МК України, тому позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 5, 8, 14, 22, 72-79, 211, 220, 241-246, 250, 271, 286 КАС України, ст.ст. 4, 71, 90, 91, 92, 93, 95, 102, 458, 459, 470 МК України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил №1027/80700/19 від 07.05.2019 за ст.485 Митного кодексу України у відношенні ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

СУДДЯ