Справа № 529/1079/19
Суддя: Старостін В.В.
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 р.Справа № 529/1079/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Старостіна В.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. ,Бегунца А.О.

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Диканського районного суду Полтавської області від 06.12.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Гвоздик А.Є., вул. Пушкіна, 11a, смт. Диканька, Диканський, Полтавська, 38500, повний текст складено 06.12.19 року по справі № 529/1079/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Темченко Людмили Сергіївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області Темченко Людмили Сергіївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №П-71-19 від 24.10.2019 року, на підставі якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що відповідачем протиправно, необґрунтовано та незаконно, порушуючи його право власності, за відсутності жодних доказів провини, було складено вищезазначену постанову №П-71-19 від 24.10.2019 року.

Рішенням Диканського районного суду Полтавської області від 06.12.2019 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що на підставі листа Диканської районної державної адміністрації від 25.09.2019 року, який було адресовано заступнику директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області у зв`язку із виявленням ведення будівельно-монтажних робіт на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , на яку діє охоронна зона Свято-Троїцької церкви відповідно до історико-опорного плану смт. Диканька, видано направлення для проведення позапланового заходу № 386 від 15.10.2019 року відповідачу - головному інспектору - Темченко Л . С.

Як встановлено за результатами проведеної позапланової перевірки, позивач відповідно до договорів купівлі-продажу від 12.07.2017 року придбав у власність у ОСОБА_3 житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , який розміщений на земельній ділянці площею 0,1447 га та вказану земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, яка розташована за вказаною адресою.

За висновками перевірки, в порушення вимог чинного законодавства, позивачем самочинно виконуються будівельні роботи, за адресою: АДРЕСА_1 5, смт . Диканька Полтавської області , а саме: улаштування фундаменту під стовпи із газобетонних блоків; влаштування стовпів під металевий каркас будівлі з газобетонних блоків; мурування цеглою та газобетонними блоками цоколю фундаменту будівлі; влаштування металевого зварного каркасу з профільованої стальної труби; встановлення металопластикових вікон та дверей; влаштування стелі; влаштування зовнішнього оздоблення стін фасаду; встановлення водостічної системи; мурування цеглою стін тепло генераторної за відсутністю документу, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме: без дозволу на їх виконання.

В подальшому, відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С. було видано позивачу припис № 120 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.10.2019 року, відповідно до якого встановлено 24.10.2019 року, відсутність у позивача дозвільних документів, які б надавали право на виконання підготовчих та будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, під час перевірки виявлено виконання будівельних робіт за вказаною адресою, позивачем, без дозволу на їх виконання, що є порушенням вимог п. 3 ч. 1 ст. 34 та вимог ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт. Затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13. 04. № 466. А, також відповідно до розрахунку класу наслідків проектованого об`єкту, за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням витягу історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, об`єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС-3.

При цьому, відповідач - головний інспектор - Темченко Л. С. надала позивачу термін для усунення виявлених порушень - до 24. 12. 2019 року.

Також 24.10.2019 року відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С. на підставі проведеної перевірки складено відносно позивача протокол № ІІ-81-19 про адміністративне правопорушення в якому наявні письмові пояснення позивача, де останнім вказано про відсутність будь-яких заперечень.

В подальшому, головним інспектором Темченко Л. С. було винесено постанову № ІІ-71-19 по справі про адміністративне правопорушення від 24.10.2019 року, на підставі якої позивача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 34 017 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваною постановою, позивач звернувся з до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області правомірно та обґрунтовано винесено постанову про накладення штрафу на ОСОБА_1 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно з ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Колегія суддів частково не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до положень статті 1 КУпАП основним завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції та законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. п. 16 - 17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Абзацом четвертим ч.1 ст.25 Закону України "Про основи містобудування" визначено, що особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, встановлену законом.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведеної позапланової перевірки встановлено самочинне виконання позивачем будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 а саме: улаштування фундаменту під стовпи із газобетонних блоків; влаштування стовпів під металевий каркас будівлі з газобетонних блоків; мурування цеглою та газобетонними блоками цоколю фундаменту будівлі; влаштування металевого зварного каркасу з профільованої стальної труби; встановлення металопластикових вікон та дверей; влаштування стелі; влаштування зовнішнього оздоблення стін фасаду; встановлення водостічної системи; мурування цеглою стін тепло генераторної за відсутністю документу, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме: без дозволу на їх виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - ССЗ.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки).

До значних наслідків (ССЗ) відносяться такі об`єкти: пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"; об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки"; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Як свідчать матеріали справи, оскільки виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: "Будівництво, за адресою: АДРЕСА_1 в смт. Диканька Полтавської області" здійснювалося за відсутності належно затвердженого проекту та дозволу на виконання цих робіт, що у відповідності до ст. 376 Цивільного кодексу України є самочинним будівництвом, головним інспектором було здійснено розрахунок та визначено клас наслідків об`єкту як СС-3.

Так, в розрахунку класу наслідків (відповідальності) проектованого об`єкта будівництва за вищевказаною адресою за критеріями можливої небезпеки для людей спірний об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків СС1, а враховуючи розташування цього об`єкту в зоні об`єктів культурної спадщини національного значення відповідно до історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, вказаний об`єкт віднесено відповідачем до класу наслідків (відповідальності) СС-3.

Крім того, згідно з витягом з історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, який було надано Диканською районною державною адміністрацією Полтавської області, об`єкт будівництва: "Будівництво, за адресою: АДРЕСА_1 в смт. Диканька Полтавської області" знаходиться в охоронній зоні пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення - церкви святої Трійці.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 7 ст.96 КУпАП обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення є діяння - виконання будівельних робіт без отримання дозволу.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14. 10. 1994 року правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України. Суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб. (абзац 3 пункту 4 частини 2 статі 2 Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 жовтня 1994р. №208/94-ВР).

Як встановлено ч. 8 ст. 39 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно зі ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів. До того ж, зазначеним законом визначено, що фізичні і юридичні особи зобов`язані отримувати в установленому законодавством порядку дозвіл на виконання робіт, пов`язаних з будівництвом об`єкта архітектури.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Частиною 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 вищевказаного Закону визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до п. 2 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після: реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Проте, як встановлено колегією суддів в ході розгляду справи, наведені вимоги законодавства позивачем дотримані не були. Доказів видачі позивачу документів дозвільного та декларативного характеру, які надають право на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 в смт. Диканька Полтавської області", позивачем не надано. Крім того, позивач був належним чином повідомлений про складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також про припис винесений останньому відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С.

При цьому, з розрахунку класу наслідків (відповідальності) проектованого об`єкта будівництва за вищевказаною адресою за критеріями можливої небезпеки для людей спірний об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків СС1, а враховуючи розташування цього об`єкту в зоні об`єктів культурної спадщини національного значення відповідно до історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, вказаний об`єкт віднесено відповідачем до класу наслідків (відповідальності) СС-3.

Статтею 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що усі об`єкти будівництва поділяються на І, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об`єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об`єкта будівництва. Віднесення об`єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об`єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 32 Закону України "Про охорону культурної спадщини", що на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно з ч. 7 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (ССЗ) тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Разом з тим, представником позивача до матеріалів справи надано Схему розміщення - витяг з Історико - архітектурного опорного плану селища міського типу Диканька Полтавської області та лист від 31.01.2020 №3/01-15 Диканської районної державної адміністрації Полтавської області, яким повідомлено, що відповідно до меж Зон Охорони, встановлених Історико - архітектурним опорним планом смт Диканька Полтавської області, садибна земельна ділянка, розташована за адресою: Полтавська область, смт Диканька , АДРЕСА_1 з розміщеними на ній будівлями, розташована в зоні регулювання забудови, а саме 1 .Р. 1.2 - перша ділянка зони суворого регулювання забудови (І категорія) і не входе в охоронну зону (І.Р.1.1.) Свято-Троїцької церкви.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що зазначена садибна земельна ділянка, на якій розміщена самовільно збудована будівля, знаходиться не в Охоронній зоні пам`ятки, а в іншій зоні регулювання забудови. На підставі поданих доказів, а також враховуючи, що відповідач ні в акті перевірки, ні у розрахунку не застосував жодних інших критеріїв оцінки ризиків та не дослідив наявність чи відсутність фактів, що мали бути враховані в розрахунку, колегія суддів дійшла висновку, що розрахунок класу наслідків (відповідальності) складений не вірно. Забудова здійснена на значній відстані, в зоні садибної забудови, на подвір`ї існуючого садибного будинку по АДРЕСА_1 на відстані більше 300 метрів по шляху та більше 100 метрів по сполучній прямій. А тому віднесення відповідачем вказаного об`єкту до класу наслідків (відповідальності) СС-3, є необгрунтованим.

Згідно зі ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Пунктом 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року встановлено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Як встановлено з матеріалів справи, відповідно до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, позивачу ОСОБА_1 документ дозвільного характеру на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не видавався, а відтак згідно ст. 376 Цивільного кодексу України, якою визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил, вказана будівля є самочинним будівництвом.

Таким чином, оскільки об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 розташований не в охоронній зоні об`єктів культурної спадщини національного значення, що перебуває під особливим державним наглядом, але збудований без відповідних дозвільних документів, які надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, що не заперечується представником позивача, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час будівництва.

При цьому, відповідальність за таке порушення згідно вимог до ч. 5 ст. 96 КУПАП щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) встановлена у вигляді штрафу у розмірі від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи наведене, приймаючи оскаржувану постанову №47/1020-6411 від 17.11.2017 року відповідач не врахував вказані обставини, а тому невірно кваліфікував правопорушення та невірно визначив міру відповідальності за таке порушення.

Таким чином, штраф за вказане порушення за постановою №47/1020-6411 від 17.11.2017 року повинен становити №П-71-19 від 24.10.2019 року від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тому колегія суддів дійшла висновку, що рішення Диканського районного суду Полтавської області від 06.12.2019 підлягає скасуванню, а позов в частині скасування постанови №П-71-19 від 24.10.2019 року щодо застосування штрафу в розмірі 34017 грн. підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Враховуючи, що за результатами розгляду справи колегія суддів дійшла висновку, що за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), передбачено адміністративну відповідальність у вигляді штрафу у розмірі від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч. 5 ст. 96 КУпАП), таким чином на підставі п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України колегія суддів вважає за необхідне скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №П-71-19 від 24.10.2019 року, згідно з якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, а справу надіслати на новий розгляд до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області Темченко Людмили Сергіївни.

За приписами п.4 ч.1 ст.317 КАС України неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.

Згідно з п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про часткове задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Диканського районного суду Полтавської області від 06.12.2019 року по справі № 529/1079/19 скасувати.

Прийняти постанову, якою позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області Темченко Людмили Сергіївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №П-71-19 від 24.10.2019 року на підставі якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності за постановою про накладення адміністративного стягнення №П-71-19 від 24.10.2019 року, направити до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області Темченко Людмили Сергіївни на новий розгляд.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя В.В. Старостін
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц
Повний текст постанови складено 07.02.2020 року