Справа № 640/3787/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2020-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3787/19 Суддя (судді) першої інстанції: Вєкуа Н.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Вітчинкіної К.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Поповича В.М.,

представника Київського міського голови Кличка В.В. Подоляка Р.Ю.,

представника третьої особи Шляхової М.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2019 року (повний текст рішення виготовлено та підписано 09.12.2019, суддя Вєкуа Н.Г.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, третя особа: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправною бездіяльності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, третя особа: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), в якому (з урахуванням зменшення позовних вимог у підготовчому судовому засіданні суду першої інстанції 17 жовтня 2019 року, у зв`язку з тим, що позовні вимоги щодо зобов`язання Київської міської ради надати ОСОБА_1 дозвіл на розробку проекту землевідводу: земельної ділянки по АДРЕСА_1, відповідно до графічного матеріалу, орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для ведення садівництва, за клопотанням від 19.10.2018, зареєстрованим у Київській міській раді за вхідним № К-36185 вже вирішені) просив визнати протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невнесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу: земельної ділянки по АДРЕСА_1, відповідно до графічного матеріалу, орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для ведення садівництва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невнесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу: земельної ділянки по АДРЕСА_1, відповідно до графічного матеріалу, орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для ведення садівництва.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Київська міська рада подала апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.12.2019 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі Київська міська рада вказує, що суб`єктом подання проектів рішень для винесення на сесію Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації). Саме Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради. Відтак, мотиви позовних вимог про те, що Київський міський голова несе персональну відповідальність у спірних правовідносинах щодо нерозгляду в місячний термін Київською міською радою клопотання позивача є необґрунтованими, при цьому у межах даної справи позивачем не оскаржуються рішення, дії чи бездіяльність Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів щодо порушення процедури розгляду його клопотання про надання дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки, однак останній не позбавлений реалізувати таке право на захист у встановленому законом порядку.

Також, апелянт просить врахувати правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 23 листопада 2018 року у справі № 826/8844/16, від 14 січня 2019 року у справі №826/8870/16, від 16 липня 2019 року у справі № 826/8843/16, від 17липня 2019 року у справі № 826/8841/16, у справі від 18.10.2019 №826/8096/16.

Від інших учасників справи відзиви на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходили.

Заслухавши суддю - доповідача, думки учасників справи,ё дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 19 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради з клопотанням (заявою) про надання земельної ділянки по АДРЕСА_1 , в якому просив надати йому безкоштовно в приватну власність земельну ділянку орієнтовною площею 0,1 га для ведення садівництва по АДРЕСА_1 Жуляни, Солом`янський район, м. Київ .

До вказаної заяви було додано відповідні документи, перелік яких зазначено в самій заяві, а також копії яких додано до матеріалів справи.

Листом від 09.11.2018 №0570202/1-23995 Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача, що його справа-клопотання (зареєстрована за номером К-36185) не підлягає розгляду по суті, позаяк, відповідно до постанов слідчого Служби безпеки України у м. Києві від 23.07.2010, від 03.09.2010 та від 15.11.2012 вказану земельну ділянку визнано речовим доказом у кримінальних справах та заборонено будь-яким особам, установам, підприємствам та організаціям вчиняти будь-які дії по земельній ділянці.

Вважаючи протиправною бездіяльність Київського міського голови щодо неприйняття рішення по суті клопотання позивача про надання земельної ділянки у приватну власність, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Поряд з цим, після відкриття провадження у справі судом першої інстанції, а саме 25.06.2019, позивач повторно звернувся до Київської міської ради із клопотанням (заявою) про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

У відповідь на адвокатський запит представника позивача від 30.09.2019 стосовно стадії розгляду заяви громадянина ОСОБА_1 №К-39238 від 25.06.2019 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою земельної ділянки, Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 07.10.2019 №05715-18805 повідомив представника позивача, що на підставі повідомлення ОСОБА_1 про розроблення проекту землеустрою по клопотанню №К39238 від 25.06.2019 без надання дозволу за принципом мовчазної згоди та відповідно до п. 2.13 та 2.14 Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у м. Києві, розгляд зазначеного клопотання зупинено і підготовлено завдання на проектування №МЗГ/2019-1174 від 02.09.2019.

Враховуючи вказані обставини справи, позивач в підготовчому судовому засіданні суду першої інстанції, яке відбулось 17.10.2019, наголосив на остаточній редакції позовних вимог, а саме визнати протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невнесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу: земельної ділянки по АДРЕСА_1, відповідно до графічного матеріалу, орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для ведення садівництва, оскільки інші вимоги вже виконані відповідачем.

Так, оскільки в підготовчому судовому засіданні суду першої інстанції 17.10.2019 позивач остаточно визначився зі змістом позовних вимог, то розгляд і вирішення даної справи здійснюється виключно в межах встановлення протиправної бездіяльності Київського міського голови.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ненадання уповноваженим органом рішення щодо надання або відмови в наданні дозволу на розробку проекту землеустрою є протиправною бездіяльністю, унеможливлює отримання позитивних висновків для погодження проекту землеустрою чи оскарження рішення, з яким особа незгідна, а тому, Київським міським головою допущено протиправну бездіяльність щодо порушення порядку розгляду клопотання позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, встановленого статтями 116, 118 Земельного кодексу України, а отже позовні вимоги є обґрунтованими.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок набуття та реалізації права на землю громадянами встановлений у розділі IV Земельного кодексу України.

Так, відповідно до частини першої статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з частиною шостою статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідно до частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян особами, які мають відповідні дозволи (ліцензії) на виконання цих видів робіт, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Стаття 9 Земельного кодексу України встановлює, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до норм частини першої статті 26 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Згідно з частинами першою та другою статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Виходячи з наведених правових норм в контексті спірних правовідносин вбачається, що рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та про надання її у власність належить до виключних повноважень Київської міської ради шляхом прийняття відповідних рішень на пленарному засіданні; при цьому рішення, дії або бездіяльність Київської міської ради щодо надання земельних ділянок можуть бути оскаржені до суду.

Тобто, приписами чинного законодавства встановлено, що розгляд клопотання заінтересованої особи у вирішенні зазначеного питання повинно прийматись у формі рішення, що є виключною компетенцією органів місцевого самоврядування чи органів виконавчої влади виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

ОСОБА_1 звернувся із позовом про визнання протиправною бездіяльності Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, яка полягає у невнесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землевідводу: земельної ділянки по АДРЕСА_1, відповідно до графічного матеріалу, орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для ведення садівництва.

Відповідно до пунктів 8, 9 частини четвертої статті 42 Закону № 280/97-ВР міський голова скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання; оприлюднює затверджені радою програми, бюджет та звіти про їх виконання.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 жовтня 2013 року №1810 затверджено Регламент виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Регламент, в редакції від 22 червня 2018 року).

Згідно з пунктом 1.1 глави 1 розділу VIII Регламенту проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.

Відповідно до пункту 2.3 глави 2 розділу VIII Регламенту проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами візують як суб`єкти подання заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування, керівник структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівник юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджують відповідні постійні комісії Київської міської ради. Строк опрацювання проекту рішення Київської міської ради зазначеними посадовими особами не повинен перевищувати 3 робочих днів.

Пункт 3.1 глави 3 розділу VIII Регламенту передбачає, що погоджений в установленому порядку у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) проект рішення Київської міської ради подається до управління контрольно-аналітичного забезпечення керівництва апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) апарату виконавчого органу з метою передачі управлінню організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради секретаріату Київської міської ради для подальшого погодження відповідно до вимог Регламенту Київської міської ради, затвердженого в установленому порядку.

Передача проекту рішення Київської міської ради управлінню організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради секретаріату Київської міської ради здійснюється супровідним листом за підписом керівника апарату.

Згідно з пунктом 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року № 182/342 (далі - Положення № 182/342, зі змінами, чинними на день виникнення спірних правовідносин), Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

У підпункті 3.11 пункту 3 вказаного Положення визначено, що Департамент відповідно до визначених галузевих повноважень виконує такі завдання: розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань: розпорядження землями в межах міста Києва; передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб; надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок; продажу земельних ділянок у власність; викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста; звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок; встановлення та зміни меж районів у місті в порядку, встановленому законодавством України.

Підпунктом 8.1 пункту 8 Положення № 182/342 визначено, що Директор Департаменту: здійснює керівництво Департаментом, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань, визначає ступінь відповідальності заступників директора Департаменту та керівників його структурних підрозділів, розподіляє посадові обов`язки між заступниками директора Департаменту.

Для визначення порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, Київською міською радою прийнято рішення від 20.04.2017 № 241/2463 «Про затвердження Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві» (далі - Порядок).

Згідно з пп. 4.1 п. 4 Порядку встановлено, що громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах міста Києва для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань клопотання про передачу земельної ділянки у власність (в оренду).

Приписами пп. 4.4 4.5 п. 4 Порядку встановлено, що департаменту земельних ресурсів клопотання фізичної особи, оформленого відповідно до вимог цього Порядку, з секретаріату Київської міської ради таке клопотання невідкладно, не пізніше двох робочих днів, передається до приймальні Київради із земельних питань для реєстрації та підготовки проекту рішення Київської міської ради про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або проекту рішення Київської міської ради про відмову у наданні такого дозволу.

Подальший розгляд клопотання про передачу громадянам безоплатно у власність або в оренду земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва, проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки здійснюється відповідно до вимог розділу 2 цього Порядку.

Приписами пп. 2.1. та пп. 2.4 п. 2 Порядку, зацікавлена особа звертається до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки.

Приймальня Київради з земельних питань реєструє клопотання, передає матеріали клопотання до Департаменту земельних ресурсів, останній керуючись даними міського земельного кадастру, містобудівного кадастру та Державного земельного кадастру, аналізує подані матеріали клопотання на відповідність меж земельної ділянки, її заявленого функціонального призначення даним містобудівного кадастру та протягом не більше семи робочих днів готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу (проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу) на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який невідкладно, не пізніше наступного робочого дня, передає, до секретаріату Київської міської ради у порядку, встановленому Регламентом.

Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що суб`єктом подання проектів рішень для винесення на сесію Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради.

При цьому, за правилами підпункту 8.1 пункту 8 Положення № 182/342 Директор Департаменту здійснює керівництво Департаментом та несе персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань.

Відтак, мотиви позовних вимог про те, що Київський міський голова несе персональну відповідальність у спірних правовідносинах щодо нерозгляду в місячний термін Київською міською радою клопотання позивача є необґрунтованими,

Окрім того, колегія суддів зазначає, що у межах даної справи позивачем не оскаржується рішення, дії чи бездіяльність Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів щодо порушення процедури розгляду його клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, однак останній не позбавлений реалізувати таке право на захист у встановленому законом порядку.

При цьому, про відсутність протиправної бездіяльності Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича свідчить також те, що звернення позивача адресовано Київській міській раді (а.с. 9, т.1) та за дорученням останньої було розглянуто Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (а.с.63, т.1).

Тобто, суб`єктом подання проекту рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою чи відмови у наданні такого погодження є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а тому відсутня бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича при розгляді клопотання ОСОБА_1 .

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 23 листопада 2018 року (справа № 826/8844/16) та 14 січня 2019 року (справа № 826/8870/16), від 16 липня 2019 року у справі № 826/8843/16, від 17липня 2019 року у справі № 826/8841/16, у справі від 18.10.2019 №826/8096/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вказаних обставин, колегія суддів дійшла висновку, що доводи позивача є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню, при цьому доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та є підставою для його скасування.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що порушення норм матеріального права та неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, призвели до помилкового вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської міської ради задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2019 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, третя особа: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправною бездіяльності відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 06 лютого 2020 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов