Справа № 520/14114/19
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання заміни неналежного відповідача

07 лютого 2020 р.р. № 520/14114/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Кухар М.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження питання заміни неналежного позивача у справі за адміністративним позовом Головного територіального управління юстиції у Харківській області до Громадської організації "Військово-патріотична організація "ФРАЙКОР" , третя особа - адвокат Лутковська Валерія Володимирівна в інтересах представництва в Україні Міжнародної громадської організації "Freedom House" (Фрідом Хаус Інк.) про заборону діяльності юридичної особи шляхом припинення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Головне територіальне управління юстиції у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- заборонити діяльність шляхом припинення ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВІЙСЬКОВО-ПАТРІОТИЧНА ОРГАНІЗАЦІЯ ФРАЙКОР із статусом юридичної особи ().

- призначити комісію з припинення юридичної особи (ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановити порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

- зобов`язати комісію з припинення юридичної особи (ліквідаційну комісію) провести припинення (ліквідацію) у порядку та строки, визначені Цивільним кодексом України.

- справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без участі представника Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

06.02.2020 через канцелярію суду від відповідача, Громадської організації "Військово-патріотична організація "ФРАЙКОР", надійшло клопотання, в якому відповідач просить замінити позивача Головне територіальне управління юстиції у Харківській області на його правонаступника - Східне міжрегіональне управління юстиції (м. Харків, ) у зв`язку з прийняттям Кабінетом Міністрів України Постанови від 09.10.2019 року № 870, згідно якої ліквідуються як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства юстиції за переліком згідно додатку 1, зокрема Головне територіальне управління Міністерства юстиції України у Харківській області.

Вирішуючи вказане клопотання суд зазначає наступне.

З даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що позивач, Головне територіальне управління юстиції у Харківській області з 18.10.2019 року знаходиться в стані припинення.

Даних про припинення зазначеної юридичної особи в реєстрі не значиться.

Відтак, Головне територіальне управління юстиції у Харківській області, не зважаючи на перебування в стані припинення станом на день надходження та вирішення клопотання не припинено, є юридичною особою публічного права.

Згідно з частиною першою статті 104 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до ч. 5 ст. 104 ЦК України Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Як вбачається з даних Єдиного державного реєстру, до єдиного державного реєстру запису про припинення позивача не внесено.

Відтак, станом на день заявлення відповідачем клопотання та станом на дату його вирішення по суті права Головного територіального управління юстиції у Харківській області до Східного міжрегіонального управління юстиції як правонаступника не перейшли, внаслідок чого заміна позивача з підстав його вибуття, яка передбачена ст. 52 КАС України неможлива, оскільки позивач не припинений на дату розгляду клопотання.

Крім того, з метою додержання принципу рівності сторін та всебічного зясування обставин, що стосуються вирішення клопотання суд відповідно до вимог ст. 48 КАС України, з урахуванням того, що для заміни позивача, якого не припинено у встановленому законом порядку, необхідна згода такого позивача на заміну направив копію клопотання відповідача до Головного територіального управління юстиції у Харківській області супровідним листом від 28.01.2020 року.

06.02.2020 року через канцелярію суду позивач подав заяву, в якій зазначив, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України Деякі питання територіальних органів Міністерства юстиції № 870 від 09.10.2019, яка набула чинності 16.10.2019, територіальні органи Міністерства юстиції України як юридичні особи публічного права ліквідуються та утворюються міжрегіональні управління Міністерства юстиції. Зокрема, встановлено, що Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Харків), що утворюється є правонаступником Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, Головного територіального управління юстиції у Луганській області. Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Згідно із пунктом 3 вказаної постанови територіальні органи Міністерства юстиції, які ліквідуються, продовжують здійснювати повноваження та функції, покладені на зазначені органи, до завершення здійснення заходів, пов`язаних з утворенням міжрегіональних територіальних органів Міністерства юстиції: здійснення заходів, пов`язаних з ліквідацією територіальних органів та утворенням міжрегіональних територіальних органів, покладається на Міністерство юстиції.

На даний час Головне територіальне управління юстиції у Харківській області не ліквідовано, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне територіальне управління юстиції у Харківській області () знаходиться в стані припинення.

Відтак, позивач проти заміни позивача заперечував, згоду на таку заміну не надав.

З урахуванням того, що відповідач просив замінити позивача саме з підстав правонаступництва, інших підстав заміни позивача не зазначив, суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання.

Крім того, в межах заявленого клопотання відповідач також просив суд проводити слухання справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін, посилаючись зокрема на ст. 371 КАС України, а також на ту підставу, що внаслідок заміни позивача розгляд справи починається спочатку, а відтак у відповідача знов наявне право на подання заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження.

З приводу вказаного клопотання, суд зазначає наступне.

Як вже було зазначено вище, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про заміну позивача його правонаступником. Відтак, підстави для розгляду справи спочатку відсутні.

Право, визначене ч. 4 ст. 260 КАС України було реалізовано відповідачем в заяві від 10.01.2020 року, поданій до суду 11.01.2020 року, за результатами розгляду якої постановлено ухвалу від 14.01.2020 року, в якій суд, відмовляючи в задоволенні заяви пояснив, що Частиною 7 ст. 260 КАС України зазначено, що частини 2-6 статті 260 КАС України, які передбачають право суду обирати форму адміністративного судочинства не застосовуються до справ, визначених п. 1-9 частини шостої статті 12 КАС України, якою зокрема визначено, що до справ незначної складності, які, відповідно до вимог ст. 257 КАС України належить розглядати в спрощеному провадженні, відносяться зокрема справи про припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців.

Крім того, пунктом 3 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців.

Зазначена норма є імперативною для суду та не передбачає право суду діяти на власний розсуд підчас вирішення питання про обрання форми адміністративного судочинства стосовно справ передбачених а тому числі п. 3 ч. 1 ст. 263 КАС України, а отже, дана справа, згідно вимог ч. 1 ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України, може розглядатися виключно за правилами спрощеного провадження.

Стосовно розгляду зазначеної справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, суд зазначає, що порядок розгляду справи, визначений ст. 263 КАС України, в імперативному порядку зазначає, що категорії справ, визначені зазначеною статтею, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), отже не передбачає розгляд справи з викликом сторін. Положення ч. 6 ст. 262 КАС України підставою для відмови у клопотанні сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, є випадки, визначені ст. 263 КАС України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Посилання відповідача на ст. 371 КАС України не беруться в даному випадку до уваги, оскільки зазначена стаття, зокрема п. 2 ч. 2 ст. 371 КАС України, на яку посилається позивач передбачає право суду за заявою учасників справи або з власної ініціативи може ухвалою в порядку письмового провадження або зазначаючи про це в рішенні звернути до негайного виконання рішення. Вказана норма не визначає порядок розгляду справи,а визначає порядок розгляду заяви та вирішення питання про звернення до негайного виконання рішення суду, яке ухвалене, або рішення суду підчас його укладення.

При цьому, перелік категорій справ,визначений у п. 2 ч. 2 ст. 371 КАС України не є такими у яких звернення до негайного виконання рішення суду є обов`язковим.

Вказане питання вирішується щодо зазначених справ на власний розсуд за заявою учасника справи на стадії винесення рішення, а не підчас розгляду справи, або після його винесення. Крім того, як вбачається зі змісту зазначеної норми такий розгляд щодо справи зазначених у ч. 2 ст. 371 КАС України відбувається без виклику сторін в порядку письмового провадження. А відтак зазначена обставина не може бути підставою для відступлення судом від вимог Кодексу адміністративного судочинства України щодо порядку розгляду справ, визначених ст. 263 КАС України.

Стосовно клопотання про тимчасове вилучення оригіналів електронних доказів, суд зазначає, що тимчасове вилучення доказів, відповідно до ст. 145, 147 КАС України є заходом процесуального примусу, який застосовується з підстав зловживання стороною процесуальних прав. Підставою застосування зазначеного заходу процесуального примусу є неподання без поважних причин письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, або неповідомлення причин їх неподання.

Суд зазначає, що вказані відпоівдачем оригінали електронних доказів не витребовувались судом.

Крім того, зазначене клопотання стосується Східного міжрегіональне управління юстиції, яке не є учасником справи.

Відтак, підстави для вилучення таких доказів суд не вбачає.

Керуючись ст.ст.6, 9, 48, 52, 145, 147, ч.4, 241-244, 248, 262, 263, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання відповідача про заміну позивача - залишити без задоволення.

Клопотання відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін - залишити без задоволення.

Клопотання відповідача щодо тимчасового вилучення оригіналів електронних доказів - залишити без задоволення.

Копії даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кухар М.Д.