Справа № 1.380.2019.006073
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2020-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.006073
У Х В А Л А
про залишення заяв без руху
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М. розглянув на стадії підготовчого провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Мостиського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної Прикордонної Служби України (93 прикордонний загін) про визнання протиправними дій та стягнення коштів,
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) 19.11.2019 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Мостиського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної Прикордонної Служби України (93 прикордонний загін) (далі - Мостиський прикордонний загін, відповідач) з такими вимогами:
- визнати протиправними дії Мостиського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної Прикордонної Служби України (93 прикордонний загін) щодо не проведення повного розрахунку при звільненні - невиплаті у день виключення із списків частини 01.08.2019 грошової компенсації за неотримане речове забезпечення;
Ухвалою від 25.11.2019 суддя відкрив провадження у справі за цим позовом та вирішив розглянути цю справу за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання (а.с. 1-2).
Сторони обмінялися заявами по суті справи (до суду надійшли відзив Мостиського прикордонного загону, відповідь на відзив ОСОБА_2 В ОСОБА_3 , заперечення Мостиського прикордонного загону на відповідь на відзив, а.с. 26-61).
ОСОБА_1 разом з відповіддю на відзив подав заяву про уточнення (фактично про збільшення) позовних вимог від 17.12.2019 (а.с. 43-44). В заяві змінив розрахунок суми середньоденного грошового забезпечення та, відповідно, збільшив суму коштів, яку стягнути за затримку фактичного розрахунку з 01.08.2019 по 22.10.2019 (83 дні). Так, позивач просить суд:
- визнати протиправними дії Мостиського прикордонного загону щодо не проведення повного розрахунку при звільненні - невиплаті у день виключення із списків частини 01.08.2019 грошової компенсації за неотримане речове забезпечення;
Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Зі змісту прохальної частини заяви від 17.12.2019 очевидно, що ОСОБА_1 не уточнив позовні вимоги, а фактично збільшив позовні вимоги, оскільки збільшив суму, яку просить стягнути з відповідача.
На стадії підготовчого провадження суд пересвідчився, що позивач за подання цієї заяви, як і за подання позову не сплатив судовий збір, що є недоліком цих заяв та перешкодою для розгляду справи. Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 сформулювала правовий висновок про те, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (про звільнення від сплати судового збору в усіх судових інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі) не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ. За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
З огляду на такий підхід суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 належить сплатити судовий збір за подання цієї позовної заяви.
За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (надалі Закон №3674-VI).
Як визначено в абзаці 2 частини другої статті 6 Закону №3674-VI у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.
Згідно з частиною першою статті 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIІІ прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921 гривню.
Підпунктом 1.1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з вимогами частини тринадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Керуючись ст.ст. 171, 248, 256, 294 КАС України, суд
Залишити без руху позовну заяву та заяву про уточнення позовних вимог від 17.12.2019 ОСОБА_1 .
Позивачу слід усунути недоліки заяв у п`ятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб:
Ухвала про залишення заяв без руху набирає законної сили з моменту її підписання.

Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Москаль Р.М.