Справа № 688/2185/19
Суддя: Березюк Н. П.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа 688/2185/19
№ 2-а/688/1/20
Рішення

Іменем України

10 лютого 2020 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого судді Березюк Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Грицак Г.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Мазуркевича О.С.,

представника відповідача Малика М.П.,

представника третьої особи Григорчук Г.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шепетівка Хмельницької області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Шепетівська міська рада, про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

встановив:

10 червня 2019 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про скасування постанови від 24 травня 2019 року про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження в справі. В обґрунтування вимог зазначив, що підставою накладення на нього стягнення є припис від 13 травня 2019 року, з якого слідує, що він нібито не допустив посадових осіб до об`єкту будівництва. Зазначає, що є членом будівельно-експлуатаційного кооперативу, у якому має два гаражі, що були побудовані ним у 1991 та у 2006 році, якими користується. Постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.188-42 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. вважає незаконною, постановленою щодо об`єктів, які завершені будівництвом, винесеною відповідачем, який не є суб`єктом, що має право здійснювати контроль. Вважає, що не вчиняв адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188-42 КУпАП. Просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 13 червня 2019 року відкрито провадження в справі та призначено судове засідання на 20 червня 2019 року. Розгляд справи відкладався на 10 липня 2019 року за клопотанням представника відповідача для підготовки відзиву по справі та подання додаткових документів.

Ухвалою суду від 10 липня 2019 року до участі в справі в як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено Шепетівську міську раду Хмельницької області, оскільки сектор ДАБК є структурним підрозділом Шепетівської міської ради Хмельницької області, розгляд справи призначено на 22 липня 2019 року.

Ухвалою суду від 31 липня 2019 року позов залишено без розгляду на підставі п.4 ч. 1 ст. 240 КАС України через повторну неявку позивача у судове засідання.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ухвалу Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 липня 2019 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Справу призначено до розгляду на 09 грудня 2019 року, розгляд справи відкладався за клопотанням позивача про витребування додаткових доказів.

В судових засідання позивач ОСОБА_1 та його представник Мазуркевич О.С. позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. В обґрунтування вимог зазначили, що відповідач сектор з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради не є центральним органом у сфері державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не є суб`єктом уповноваженим здійснювати відповідні перевірки у сфері містобудівної діяльності. Зазначили, що гаражі позивача збудовані ще у 1991 та у 2006 році відповідно до діючого на той час законодавства, знаходяться в гаражному кооперативі та не є об`єктом будівництва. Позивач не вчиняв адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, оскільки йому не було відомо про проведення перевірки 13 травня 2019 року, тобто в день складання акта про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкти будівництва, протоколу про адміністративне правопорушення та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому не міг вчинити жодних дій, які б свідчили про вчинення ним такого порушення.

Представник відповідача Малик М.П. в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначив, що позивачу ОСОБА_1 надіслано рекомендований лист №19-27-17, у якому повідомлено останнього про проведення 25 квітня 2019 року о 10 год. позапланової перевірки виконання припису. Вказаного листа позивач отримав, що підтверджується відповідною розпискою. Однак на перевірку не з`явився, необхідних документів для проведення перевірки не надав. Вказав, що згідно направлення для проведення позапланового заходу №21 від 15 квітня 2019 року у них була запланована перевірка з 25 квітня до 13 травня 2019 року. В останній день, а саме 13 травня 2019 року склали акт про недопущення посадових осіб до перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства, у якому запропонували позивачу до 27 травня 2019 року усунути виявлені порушення. Вказані документи направили позивачу поштою. 24 травня 2019 року винесена постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Зазначив, що постанова Кабінету Міністрів, яка регулює порядок їх діяльності не зобов`язує їх повідомляти суб`єктів містобудування про проведення перевірки, однак вони повідомили позивача про таку перевірку. Вказав, що не надсилали позивачу копії направлення про проведення перевірки, у якому зазначено, що перевірка запланована на 10 робочих днів з 25 квітня по 13 травня 2019 року, оскільки планували вручити її у перший день перевірки 25 квітня 2019 року. В той день акт про недопущення посадових осіб до перевірки на позивача не складали, а склали його в останній день 13 травня 2019 року. Вказав, що намагалися зателефонувати позивачу та повідомити про проведення перевірки, в т.ч. 13 травня 2019 року, однак останній не відповідав. Вважає, що перевірка проведена з дотриманням вимог законодавства, позивач мав змогу надати відповідні документи, однак їх не надав. Просив у задоволенні позову відмовити.

Представники третьої особи Шепетівської міської ради Хмельницької області Буценко Р.В. та Григорчук Г.П. позов не визнали.

Вислухавши пояснення позивача, представників сторін, показання свідка ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином ч.2 ст.77 КАС України встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржуються, а повідомлені позивачем обставини справи відповідають дійсності, доки відповідач їх не спростує.

Отже, в адміністративних справах щодо оскарження рішень та дій суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його вини. Така презумпція вини покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, серед іншого, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частина 2 ст.188-42 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що позивач є членом Шепетівського будівельно-експлуатаційного кооперативу №1, що знаходиться по вул. Кревогубця,26 в м.Шепетівці Хмельницької області, в якому ним побудовано два гаражі №№ 13-15, 13-16, що підтверджується поясненнями позивача, свідка ОСОБА_2 , який є головою гаражного кооперативу, копіями технічних паспортів на гаражі, виготовлених на замовлення позивача та копією розрахункової книжки про сплату членських внесків.

На підставі звернення фізичної особи ОСОБА_3 від 27 липня 2018 року відповідачем проведена позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства в гаражному кооперативі №1 по АДРЕСА_1 , за результатами якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.96 КУпАП, що підтверджується наданою відповідачем копією справи про накладення штрафу за адміністративне правопорушення №5, 11 вересня 2018 року.

Крім того, 27 серпня 2018 року відповідачем винесено припис ОСОБА_1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

25 березня 2019 року відповідачем надіслано ОСОБА_1 лист №19-27-17, яким останнього повідомлено, що 25 квітня 2019 року о 10 год. сектором з питань ДАБК Шепетівської міської ради буде розпочато проведення позапланової перевірки виконання припису від 27 серпня 2018 року, без зазначення терміну протягом якого буде здійснена така перевірка.

Позивач отримав вказаний лист 27 березня 2019 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно направлення для проведення позапланового заходу № 21 від 15 квітня 2019 року для здійснення позапланової перевірки на будівництво гаражів в Шепетівському будівельно-експлуатаційному гаражному кооперативі №1 по вул. Я.Кревогубця,26 в м.Шепетівці щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та перевірки виконання припису від 27.08.2018 року, строк дії направлення з 25 квітня по 13 травня 2019 року.

За наслідками позапланової перевірки відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 13 травня 2019 року, яким встановлено порушення пункту 1 частини 4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 11,14 Порядку здійснення ДАБК, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553.

Тоді ж 13 травня 2019 року відповідачем прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено, що позивачем не допущено посадових осіб відповідача на об`єкт для проведення позапланової перевірки, не надано документів для перевірки, та викладено вимогу про усунення порушення містобудівного законодавства шляхом допущення працівників сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради, та надати необхідні документи для перевірки виконання припису від 27 серпня 2018 року щодо приведення будівництва гаражів у відповідність до норм чинного законодавства. Термін виконання до 27 травня 2019 року.

Також 13 травня 2019 року відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення, яким зафіксовано, що при неодноразовому виході на об`єкт будівництва для здійснення позапланової перевірки виконання припису від 27 серпня 2018 року (направлення на перевірку від 15 квітня 2019 року №21, термін дії з 25 квітня 2019 року по 13 травня 2019 року включно) щодо приведення будівництва гаражів в Шепетівському будівельно-експлуатаційному гаражному кооперативі №1 по вул. Кревогубця,26 в м.Шепетівці Хмельницької області у відповідність до норм чинного законодавства. ОСОБА_1 на перевірку не з`явився (про дату та час перевірки повідомлений письмово рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ВПЗ 5 №961 від 26.03.2019 р.), документів для перевірки не надав, що унеможливлює проведення повноцінної перевірки та класифікується як недопущення ОСОБА_1 посадови осіб до проведення перевірки, чим порушив п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 11,14 Порядку здійснення ДАБК, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553. За встановлені правопорушення передбачена відповідальність ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Протоколом визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 24 травня 2019 року о 10.00 год., тобто раніше визначеної для виконання припису дати 27 травня 2019 року.

24 травня 2019 року відносно ОСОБА_1 винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам сторін суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Судом встановлено, що лист відповідача від 25 березня 2019 року № 19-27-17, яким позивача повідомлено про здійснення позапланової перевірки направлявся останньому за місцем проживання та ним отриманий. Разом з тим, як вбачається із матеріалів справи та не заперечується сторонами, позивачу було повідомлено лише про початок проведення такої перевірки 25 квітня 2019 року, копія направлення, у якому зазначено термін проведення перевірки, позивачу не надсилалася, а тому останній не міг знати про її проведення протягом 10 робочих днів, в т.ч. 13 травня 2019 року.

В судовому засіданні встановлено та підтверджено поясненнями свідка ОСОБА_2 , що позивач не був присутній 25 квітня 2019 року о 10 год. під час проведення перевірки, однак жодних актів, які б свідчили про те, що позивач 25 квітня 2019 року не виконав власного обов`язку - допустити посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки. Такі дії за 25 квітня 2019 року йому не інкримінуються у провину.

З постанови про притягнення до адміністративної відповідальності слідує, що позивач вчинив дії по не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки 13 травня 2019 року. Однак доказів того, що позивач знав про проведення перевірки саме 13 травня 2019 року відповідач суду не надав.

Враховуючи, що позивач не знав про намір проведення перевірки 13 травня 2019 року, не отримував повідомлення про проведення такої та був відсутній на об`єкті перевірки під час її проведення, а тому не міг вчиняти дій щодо недопуску посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва.

Разом із тим, необхідно врахувати, що суб`єкт владних повноважень, яким є сектор з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради Хмельницької області, має право повторно здійснити перевірку щодо дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва, та, дотримуючись процедури, прийняти рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 08 листопада 2019 року у справі №400/2866/18 (провадження №К/9901/19790/19).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки про застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 251 КУпАП).

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка має відповідати вимогам ст. 283 КУпАП щодо її змісту.

Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності буде відповідати вимогам ст. 283 КУпАП тоді, коли в ній наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення.

Оскільки відповідач не надав суду доказів на підтвердження вини позивача у вчиненні не допуску посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва 13 травня 2019 року, постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності є протиправною та підлягає скасуванню, а провадження в справі закриттю.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 73-77, 90, 242-244, 246, 250-251, 271, 273 КАС України суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову №1 по справі про адміністративне правопорушення від 24 травня 2019 року відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.188-42 КУпАП та провадження по справі закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: