Справа № 1.380.2019.002180
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2020-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.002180
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.,

при секретарі Сільник Н.Є.

за участю:

представника позивача - Хар М.І.

представника відповідача - Гивель В.П.

представника третьої особи 1 - Добушовського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Львові справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , Ходорівської міської ради про знесення самовільно збудованого об`єкту будівництва,-

ВСТАНОВИВ:

Державна архітектурно-будівельної інспекції України звернулась з позовом до ОСОБА_1 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , Ходорівської міської ради про знесення самовільно збудованого об`єкту будівництва - господарської будівлі в плані 3,4 м на 4,5 м за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що у період із 01.10.2018 по 10.10.2018 посадовою особою позивача - головними інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Львівській області - Фаренюк Я.В. у присутності ОСОБА_1 та із залученням начальника відділу містобудування та архітектури Ходорівської міської ради Войтович О.М. на підставі звернення гр. ОСОБА_2 , що надійшла до Департаменту 19.06.2018 (вх. № 1013/18/9-А-394) проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил гр. ОСОБА_1 на об`єкті будівництва «господарської будівлі на АДРЕСА_1 ». У результаті проведеної перевірки встановлено, що відповідач ОСОБА_1 , на земельній ділянці на АДРЕСА_4 здійснила будівництво господарської будівлі (влаштовано бетонний стрічковий фундамент, вимуровано стіни з блоків, влаштовано дах з дерев`яних конструкцій покритий шифером), без проектної документації (будівельного паспорта) та права на виконання будівельних робіт (поданого повідомлення про початок виконання будівельних), чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34, 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил № 752/18 від 10.10.2018; Протокол про адміністративне правопорушення № 752/18 від 10.10.2018; Припис № 752/18 від 10.10.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Вимогою вищевказаного припису з метою усунення виявлених порушень відповідача було зобов`язано усунути у 30-то денний термін з дня отримання припису виявлені під час перевірки порушення. Також, 05.12.2018 прийнято постанову № 180/14/18-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення та на відповідача ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 4420 гривень у зв`язку із порушенням ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. 14.02.2019 посадовими особами позивача у присутності ОСОБА_1 та із залученням начальника відділу містобудування та архітектури Ходорівської міської ради Войтович О.М. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті будівництва «господарської будівлі на АДРЕСА_5 ». У результаті проведеної перевірки встановлено, що Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 752/18 від 10.10.2018 - не виконано, жодної проектної документації або будівельного паспорту не отримано, так як і не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт. За результатами перевірки складено: Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил № 88/19 від 14.02.2019 та Протокол про адміністративне правопорушення № 88/19 від 14.02.2019. У зв`язку з відмовою добровільно усунути порушення містобудівного законодавства позивач звернувся до суду із вимогою до відповідача про знесення самовільно збудованої господарської споруди.

Представник відповідача Калинець Н . С. адвокат Гивель В.П. у судовому засідання заперечив щодо задоволення позову. Через канцелярію суду надав відзив на позовну заяву. Стверджує, що позовні вимоги є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на законі. У 2017 році відповідач вирішив провести капітальний ремонт сараю, який у Технічному паспорті на будинковолодіння АДРЕСА_6 від 01 квітня 2003 року зазначений під літерою Д, так як останній перебував у аварійному стані та міг завалитись у будь-який час на житловий будинок сусідів, чим спричинив би значну шкоду. Для цього звернувся із заявою до Ходорівської міської ради про надання згоди на проведення ремонту даного сараю. Рішенням Ходорівської міської ради від 26 жовтня 2017 року №210 відповідачу було надано дозвіл на проведення капітального ремонту будівлі сараю. Після отримання рішення Ходорівської міської ради у 2018 році приступила до капітального ремонту сараю. Стверджує, що єдиною відмінністю сараю після проведення капітального ремонту стало те, що при капітальному ремонті відповідачу не вистачило старих блоків для остаточного закінчення цього сараю, оскільки деякі гіпсоблоки вже не були придатними до експлуатації, і вона змушена була вийти з ситуації шляхом облаштування незначної частини старого фундаменту, розміром у 2,5 кв.м, новою огорожею з гофрованої бляхи. Пояснив, що даний сарай не було збудовано, а лише зроблено капітальний ремонт. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Представник третьої особи ОСОБА_2 адвокат Добушовський О.В. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, через канцелярію суду надав письмові пояснення на позову заяву. Стверджує, що позивачем вчинено всі дії в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, які регулюють містобудівну діяльність та щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинене самовільне будівництво господарської споруди. Також зазначив, що самовільно збудована господарська споруда унеможливлює використання земельної ділянки ОСОБА_2 , оскільки перегороджує до неї доступ та знаходиться на відстані 1,5 м до житлового будинку та господарських споруд. Вважає, що такими протиправними діями з самовільного будівництва господарської споруди, яка не відповідає державним будівельним нормам, ОСОБА_1 вчиняє перешкоди у володінні та користуванні власністю ОСОБА_2 .

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав з мотивів, вказаних в позовній заяві, просив позов задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив з мотивів, вказаних у відзиві, просив суд у задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні представник третьої особи - ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

У судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Ходорівської міської ради не прибув, хоча був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, подав клопотання про розгляд справи без їх участі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року було прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 16 січня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Суд, заслухавши думку представника позивача та представника відповідача, представник третьої особи Антонюк Л. Б. адвоката Добушовського О.В., з`ясувавши обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», згідно якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з п. 7, 9 ч. 4 Положення Держархбудінспекція здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності та у визначених законодавством випадках проводить перевірки відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.

Судом встановлено, що у період із 01.10.2018 по 10.10.2018 посадовою особою позивача головними інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Львівській області Фаренюком Я.В. у присутності ОСОБА_1 та із залученням начальника відділу містобудування та архітектури Ходорівської міської ради Войтович О.М. на підставі звернення ОСОБА_2 , що надійшла до Департаменту 19.06.2018 проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті будівництва «господарської будівлі на АДРЕСА_2 ».

У результаті проведеної перевірки встановлено, що відповідач ОСОБА_1 на земельній ділянці на АДРЕСА_2 здійснила будівництво господарської будівлі (влаштовано бетонний стрічковий фундамент, вимуровано стіни з блоків, влаштовано дах з дерев`яних конструкцій покритий шифером), без проектної документації (будівельного паспорта) та права на виконання будівельних робіт (поданого повідомлення про початок виконання будівельних), чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34, 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил №752/18 від 10.10.2018, Протокол про адміністративне правопорушення №752/18 від 10.10.2018 та Припис №752/18 від 10.10.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Також, вимогою вищевказаного припису з метою усунення виявлених порушень ОСОБА_1 зобов`язано усунути в 30-то денний термін з дня отримання припису виявлені під час перевірки порушення.

Згідно з ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність»: проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю архітектора, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою архітектора, який має кваліфікаційний сертифікат. Проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником. Внесення до затвердженого проекту змін, пов`язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил.

Згідно з ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою;

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 2 «Порядку виконання будівельних робіт» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Пунктом 3 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що посадові особи Інспекції державного архітектурно будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові до виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до абз. 3 п. 14 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ст. 244-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, 188-42). Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об`єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

05.12.2018 року головним інспектором Департаменту ДАБІ у Львівській області Гайвановир Н.С. прийнято постанову №180/14/18-ф/пз у справі про адміністративне правопорушення та на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 4420 гривень у зв`язку із порушенням ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КУпАП - виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

14.02.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Львівській області Фаренюком Я.В. у присутності ОСОБА_1 та із залученням начальника відділу містобудування та архітектури Ходорівської міської ради Войтович О.М. у відповідності до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно із Порядком здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, враховуючи необхідність перевірити виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №752/18 від 10.10.2018 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті будівництва «господарської будівлі на АДРЕСА_2 »

У результаті проведеної перевірки встановлено, що Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №752/18 від 10.10.2018 не виконано, жодної проектної документації або будівельного паспорту не отримано, так як і не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт. За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил №88/19 від 14.02.2019 та Протокол про адміністративне правопорушення №88/19 від 14.02.2019.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудів6ної діяльності», у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Згідно з ч. 1, ч 7 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належного проекту, або з істотним порушенням будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Наявність однієї із умов, визначених у ст. 376 ЦК України, є підставою для ствердження, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом.

За приписами ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Виготовлення та затвердження проектної документації врегульовано ст.ст. 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під проектом слід розуміти, залежно від категорії об`єкта будівництва, відповідний склад документації, визначеної ст. ст. 1, 7 та 8 Закону України №687-XIV, отриманої відповідно до ст.ст. 29, 31 Закону №3038-VI, а також будівельний паспорт та технічні умови,

Відповідно до ст. 38 Закону, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа відповідної інспекції державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Таким чином, знесення самочинного будівництва, як крайньої міри, можливо, зокрема за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудову нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, неможливо, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови.

Згідно з ст. 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 38 Закону №3038-VI право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

Згідно з частиною першою статті 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво (частина друга наведеної статті).

Таким чином, у статті 38 якого визначено обов`язок суб`єкта владних повноважень видати особі, що здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з визначенням строку для добровільного виконання припису. Цією ж статтею визначено наступний обов`язок суб`єкта владних повноважень, який необхідно виконувати у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі - подати позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Водночас, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:

1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;

3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

За змістом статті 376 ЦК України знесення самочинного будівництва за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування у разі істотного відхилення від проекту, істотного порушення будівельних норм і правил є способом захисту як суспільних інтересів, так і прав інших осіб.

Відтак, реалізуючи повноваження належно, добросовісно та з метою, для якої вони надані, орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі настання умов, передбачених статтею 38 Закону №3038-VI, має обов`язок звернутися до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Звернення до суду з позовом в цьому випадку є способом здійснення владних повноважень, а не способом захисту суб`єктивних прав органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Звертаючись до суду з позовом про знесення об`єкта самочинного будівництва і мотивуючи такий позов порушеннями архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, суб`єкт владних повноважень діє з метою захисту не своїх приватних прав та інтересів, а прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав, а також з метою запобігти можливим суспільно значимим несприятливим наслідкам порушення відповідних норм і правил.

На підставі вищенаведеного суд дійшов висновку, що позивач правомірно заявив вимоги про знесення самочинно збудованої господарської будівлі, оскільки відповідач в установлений термін добровільно не виконав вимоги, встановлені в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, що свідчить про його відмову від виконання припису.

Отже, наявні всі підстави для зобов`язання ОСОБА_1 за власні кошти здійснити знесення самочинно збудованого об`єкту: господарської будівлі в плані 3,4 м на 4,5 м, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 .

Аналогічного змісту правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 826/12543/16, від 19 вересня 2019 року у справі №814/2724/15, від 09 грудня 2019 року у справі № 826/22842/15, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 826/12543/16.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Суд не бере до уваги твердження відповідача про те, що на земельній ділянці на АДРЕСА_2 є три об`єкти самочинного будівництва, а відповідачу не зрозуміло з приводу якого саме об`єкта проводилась перевірка, оскільки такі доводи не спростовують підтвердженого самим відповідачем факту проведення капітального ремонту саме господарської будівлі під літерою «Д».

Суд зазначає, що доводи представника відповідача про те, що господарська будівля перебувала в аварійному стані та могла нанести шкоду майну сусідам, зокрема, ОСОБА_2 є голослівними та не підтверджені жодними доказами.

Пунктом 2 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначені делеговані повноваження органу місцевого самоврядування щодо здійснення відповідно до законодавства контролю за належною експлуатацією та організацією обслуговування населення підприємствами житлово-комунального господарства, торгівлі та громадського харчування, побутового обслуговування, транспорту, зв`язку, за технічним станом, використанням та утриманням інших об`єктів нерухомого майна усіх форм власності, за належними, безпечними і здоровими умовами праці на цих підприємствах і об`єктах; прийняття рішень про скасування даного ними дозволу на експлуатацію об`єктів у разі порушення нормативно-правових актів з охорони праці, екологічних, санітарних правил, інших вимог законодавства.

Як вбачається з наданої відповідачем копії Рішення Ходорівської міської ради №210 від 26.10.2017 року «Про надання дозволу ОСОБА_1 провести капітальний ремонт будівлі сараю, що належить їй на праві приватної власності в межах існуючого фундаменту без зміни зовнішніх розмірів в місті Ходорові Жидачівського району Львівської області», не зазначено про те, що господарська будівля перебуває в аварійному стані. Інших належних та допустимих доказів факту перебування господарської будівлі в аварійному стані, зокрема, рішення органу місцевого самоврядування про визнання господарської будівлі аварійною та непридатною, суду не надано.

Суд відхиляє доводи відповідача, що Рішенням Ходорівської міської ради №210 від 26.10.2017 року «Про надання дозволу ОСОБА_1 провести капітальний ремонт будівлі сараю, що належить їй на праві приватної власності в межах існуючого фундаменту без зміни зовнішніх розмірів в місті Ходорові Жидачівського району Львівської області» узаконено експлуатацію господарської споруди, оскільки такі дозволи видаються відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 2 «Порядку виконання будівельних робіт» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466.

Відповідачем не представлено суду та не надано доказів щодо наявності будівельного паспорта господарської будівлі під літеро «Д» та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 2 «Порядку виконання будівельних робіт» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Також, суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що позивачем не доведено, що спірна господарська будівля знаходиться на земельній ділянці, яка належить відповідачу, оскільки згідно з актом проведення перевірки від 01.10.2018 року встановлено, що ОСОБА_1 , на земельній ділянці яка належала її чоловікові ОСОБА_5 (померлий) на підставі Договору купівлі-продажу частини житлового будинку та земельної ділянки від 14.02.2003 року, реєстровий №185, на АДРЕСА_2 , здійснила будівництво господарської будівлі (влаштовано бетонний стрічковий фундамент, вимуровано стіни з блоків, влаштовано дах з дерев`яних конструкцій покритий шифером), без проектної документації (будівельного паспорта) та права на виконання будівельних робіт (поданого повідомлення про початок виконання будівельних). Дані доводи відповідача спростовуються наданим відзивом на позовну заяву, в якій сам відповідач визнає, що розпочав проводити капітальний ремонт спірної господарської будівлі у зв`язку з перебуванням останньої в аварійному стані.

Суд не бере до уваги надану відповідачем копію Технічного паспорта на будинковолодіння в складі двох житлових будинків садибного типу з господарськими спорудами на АДРЕСА_2 від 22 жовтня 2019 року, оскільки зазначений доказ не спростовує проведення відповідачем ОСОБА_1 капітального ремонту господарської будівлі без проектної документації (будівельного паспорта) та права на виконання будівельних робіт (поданого повідомлення про початок виконання будівельних) у 2018 році.

Окрім цього, з матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 не зверталась до суду із позовом про скасування як незаконного Припису №752/18 від 10.10.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Суд відхиляє покликання представника відповідача про те, що йому не потрібно було отримувати будівельний паспорт на господарську будівлю та дозвіл на проведення капітального ремонту, оскільки згідно п. 13 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затвердженого Постановою КМ України від 07 червня 2017 року №406, відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Суд зазначає, що Постанова Кабінету Міністрів від 07 червня 2017 року №406 регулює правові відносини у сфері містобудування, зокрема, щодо проведення будівельних робіт на об`єктах будівництва, які перебувають в аварійному стані.

Натомість, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 проводила капітальний ремонт господарської будівлі не у зв`язку з перебування цієї будівлі в аварійному стані.

Таким чином, покликання відповідача на обставини, зазначені у відзиві на позовну заяву та пояснення під час розгляду справи не знайшли свого підтвердження, доказів на спростування доводів позивача суду не надано, тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_1 знести самовільно збудований об`єкт будівництва - господарської будівлі у плані 3,4 м. на 4,5 м. за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 07.02.2020.

Суддя Р.М. Брильовський