Справа № 360/4243/19
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

10 лютого 2020 рокуСєвєродонецькСправа № 360/4243/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» до Державної екологічної інспекції у Луганській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» до Державної екологічної інспекції у Луганській області, у якій відповідно до уточнених позовних вимог позивач просив суд:

- визнати дії Державної екологічної інспекції у Луганській області в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» - противоправними;

- визнати протиправним та скасувати припис №234 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 27.06.2019, складений Державною екологічною інспекцією в Луганській області в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що 13 травня 2019 року позивачем було отримано Повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у термін з 11.06.2019 по 25.06.2019. 11 червня 2019 року відповідачем було отримано направлення на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ПрАТ «Рубіжанський картонно-тарний комбінат». По результатам проведення планового заходу державного нагляду Державною екологічною інспекцією у Луганській області було складено Акт №234. В ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат». Позивач вважає, що Державною екологічною інспекцією у Луганській області порушено права та законні інтереси позивача, внаслідок чого спірний припис підлягає скасуванню, а дії відповідача в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) визнанню протиправними. В обґрунтування своєї позиції позивачем зокрема зазначено, що у відповідача були відсутні правові підстави для включення у спірний припис пункту 8 щодо отримання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, оскільки відсутній відповідний Порядок. Крім того позивач вважає, що оскільки період проведення АТО триває, тому мораторій на проведення перевірок введений статтею 3 Закону №1669-VII продовжує існувати.

Також на думку позивача, під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) та оформлення за його наслідками акту і складання на підставі цього припису, відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, що передбачені чинним законодавство.

На підставі викладеного позивач просив суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог про що надав відзив на позовну заяву (а.с. 196-200) в обґрунтування якого зазначено наступне.

Відповідач зазначив, що мати дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, це обов`язок суб`єкта господарської діяльності у сфері поводження з відходами та є прямою нормою Закону. Позивач звернувся з відповідною заявою щодо отримання Дозволу до центру надання адміністративних послуг 26.06.2019 після виявлення Інспекцією зазначеного порушення вимог природоохоронного законодавства.

Крім того, відповідач зазначив, що рішення Департаменту екології та природних ресурсів Луганської обласної державної адміністрації про відмову видачі позивачу дозволу, у встановлений законом строк документ дозвільного характеру, не видано та не направлено. У зв`язку з чим під час перевірки Припису №234 позивач здійснював господарську діяльність пов`язану з операціями у сфері поводження з відходами за принципом мовчазної згоди відповідно до ст. 1 Закону України «Про дозвільну систему», що було враховано Інспекцією як виконання пункту Припису №234 в частині отримання Дозволу.

Щодо утворення загального показника відходів відповідач зазначив, що позивач сам вираховував показник загального утворення відходів і подавав до Департаменту екології та природних ресурсів Луганської обласної державної адміністрації реєстрові карти, які в подальшому Департаментом екології та природних ресурсів Луганської обласної державної адміністрації узагальнювались в реєстр.

Також відповідач зазначив, що відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання має право відмовитися від проведення комплексного планового заходу державного нагляду (контролю) шляхом письмового звернення до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності. У такому разі перевірка такого суб`єкта господарювання проводиться згідно з річними планами органів державного нагляду (контролю). Позивач таким правом не скористався.

Відповідачем зазначено, що на сьогоднішній день місто Рубіжне є територією підконтрольній українській владі на якій здійснюють свої повноваження державні органи та установи. Операція об`єднаних сил є операцією з відсічі збройній агресії проти України, головним органом, що здійснює координацію відсічі агресії є Штаб операції об`єднаних сил Збройних сил України, а не Штаб Антитерористичного центу СБУ як під час дії антитерористичної операції.

А тому посилання позивача на нібито неправомірно проведену Інспекцією планову перевірку ПрАТ РКТК у період з 11 по 25 червня 2019 року - є безпідставними.

Щодо здійснення відбору проб зворотних (стічних) вод, відповідач зазначив наступне.

Відбір проб для визначення складу та властивостей стічних та технологічних вод» місця відбору проб окремих потоків мають бути розташовані перед ділянками їхнього зміщування, поза зонами можливого впливу підпору. Крім того Інспекція зазначає що за результатами планової перевірки. Позивачу надано Припис №234 від 27.06.2019 щодо усунення виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства. Під час здійснення позапланової перевірки виконання пунктів Припису№234 від 27.06.2019 у період часу з 18.09.2019 по 30.09.2019 Інспекцією встановлено, що Позивач більшу частину пунктів Припису виконав, а за невиконанні пункти Припису щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства до адміністративної відповідальності у вигляді адміністративного штрафу притягнуто відповідальних посадових осіб підприємства за статтею 188-5 КУпАП на суму 765 грн. кожного, які сплачено в установлений законом термін в повному обсязі. Тобто це свідчить про визнання Позивачем правомірності проведеної Інспекцією планової перевірки і винесеного за її результатами Припису№234 від 27.06.2019 щодо усунення виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства.

На підставі викладеного відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 02 жовтня 2019 року провадження у справі за даним адміністративним позовом було відкрите та призначено до розгляду в підготовчому засіданні (а.с. 1-2).

Ухвалою суду від 24 жовтня 2019 року позов залишено без руху, запропоновано позивачу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: уточненої позовної заяви з урахуванням вимог ст. 160 КАС України, оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1921,00 грн (а.с. 139-140).

Ухвалою суду від 05 листопада 2019 року продовжено розгляд справи, призначено підготовче засідання на 18 листопада 2019 року (а.с. 181).

18 листопада 2019 року підготовче засідання перенесено на 02.12.2019 (а.с. 207).

Ухвалою суду від 10 грудня 2019 року продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів, відкладено підготовче засідання на 19 грудня 2019 року (а.с. 227).

Ухвалою суду від 19 грудня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 січня 2020 року (а.с. 234-235).

Ухвалою суду від 09 січня 2020 року зупинено провадження у справі до 10 лютого 2020 року (а.с. 246).

Ухвалою суду від 10 лютого 2020 року провадження у справі поновлено та призначено до розгляду.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи положення статті 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути дану справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами у справі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов наступного.

Державною екологічною інспекцією у Луганській області було направлено Приватному акціонерному товариству «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 13.05.2019 №346/01-03-19 (а.с. 12).

На підставі ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю), затвердженого наказом Державної регуляторної служби України від 15.11.2018 №152, наказу Державної екологічної інспекції у Луганській області від 07.12.2018 №360/01-01-04, направлення №397/01-03-19 від 10.06.2019 на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, позивачем у період з 11.06.2019 по 25.06.2019 проведено планову перевірку щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» (а.с. 13, 202-203).

У ході проведення планової перевірки Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат», працівниками Державної екологічної інспекції у Луганській області було виявлено ряд допущених відповідачем у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів порушень, а саме:

- стічні води скидаються у р. Сіверський Донець по закритому напірному колектору по дну ріки, який обладнаний форсунками для розсіювання стічних вод підприємства у водному об`єкті, що унеможливлює здійснити відбір зворотних (стічних) вод безпосередньо на водному об`єкті, у контрольних створах та в системах водовідводу, в тому числі за межами території де розташовані об`єкти підприємства (п. 23 Постанови КМУ від 25.03.1999 №465);

- під час здійснення планової перевірки встановлено, що манометр для вимірювання тиску води на дільниці мікрофільтрів цеху ВК та ОС знаходився у неробочому стані (п.7 ст.44 Водного Кодексу України;

- за результатом вимірювання відпрацьованих газів 10 транспортних засобів ПрАТ «РКТК» встановлено факт випуску в експлуатацію 6 автомобілів у яких вміст забруднюючих речовин у відпрацьованих газах під час їх роботи, перевищує нормативи передбачені ДСТУ 4277:2004 (ст. 10. ст. 17 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»);

- за результатами обстеження встановлено, що ОСДВ частково не обладнані та не пронумеровані відповідно до вимог чинних нормативних документів, які регламентують відбір проб промислових викидів в атмосферне повітря (ДСТУ 8725:2017 «Якість повітря. Викиди стаціонарних джерел. Методи визначення швидкості та об`ємної витрати газопилових потоків» та КНД 211.2.3.063-98 «Метрологічне забезпечення. Відбір проб промислових викидів (Інструкція))»;

- порушення ведення типової форми первинної облікової документації №1-ВТ «Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари» в частині відсутності відомостей про підприємства з якими укладені договори на збирання та утилізацію відходів (ст. 17 Закону України «Про відходи», наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 07.07.2008 №342);

- порушення порядку обліку придбання та експлуатації хімічних джерел струму та порядку обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму (ст. 17 Закону України «Про хімічні джерела струму»);

- відсутній дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, якщо їхня діяльність призводить до утворення відходів, для яких показник загального утворення відходів (Пзув) перевищує 1000 (п.«с» ст.17 Закону України «Про відходи»);

- встановлено факти змішування твердих побутових відходів та промислових відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади (на території бази обладнання, АТЦ, ВК та ОС) (п.«ж» ст.17 Закону України «Про відходи»;

- встановлено факти несанкціонованого зберігання (розміщення) промислових відходів на території бази обладнання, цеху залізничного транспорту (п.«з» ст. 17 Закону України «Про відходи»);

- на момент проведення планової перевірки, підприємством не обладнано відповідні майданчики для зберігання відходів, не встановлено тару з чітким позначенням виду відходів, тара не промаркована та не позначені групи, ступень (клас) небезпеки відходів, не передбачено конструкції та розмір тари для відходів, яка б забезпечувала унеможливлення їх змішування, забруднення і псування (ДСТУ 4462.3.01:2006 «Поводження з відходами. Порядок здійснення операцій»).

За результатом планової перевірки складено акт №234, який отримано представником ПрАТ «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» 25.06.2019 (а.с. 14-76).

Також з метою усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, виявлених під час планової перевірки Державною екологічною інспекцією у Луганській області було складено припис №234 від 27.06.2019 щодо усунення порушень природоохоронного законодавства, зазначених в акті перевірки №234 (а.с. 78-81).

23 липня 2019 року відповідачем було направлено до Державної екологічної інспекції у Луганській області заперечення на акт №234 №6/3826, які отримано позивачем 27.07.2019 (а.с. 77).

На підставі припису №234 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 27.06.2019, відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу Державної екологічної інспекції у Луганській області від 16.09.2019 №2/1-28-318 та направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №668/01-03-19 від 16.09.2019, позивачем у період з 18.09.2019 по 30.09.2019 проведено позапланову перевірку щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» (а.с. 78-81, 88).

У ході проведення позапланової перевірки Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат», працівниками Державної екологічної інспекції у Луганській області було встановлено, що відповідачем не виконано пункти №№2, 4 та 9 Припису №234 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 27.06.2019, а саме:

- обладнати місце відбору зворотних (стічних) вод безпосередньо на випуску до водного об`єкта (р. Сіверський Дінець) та залучити представників Державної екологічної інспекції у Луганській області для державного інструментально-лабораторного контролю за дотриманням нормативів ГДС зворотних (стічних) вод підприємства;

- привести до відповідності вміст показників забруднюючих речовин у відпрацьованих газах по виявленим з перевищенням нормативів автотранспортних засобах підприємства під час їх роботи, відповідно нормативів встановлених ДСТУ 4277:2004, результати вимірювань надати на адресу Державної екологічної інспекції у Луганській області;

- не допускати змішування відходів на підприємстві, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія.

Як вбачається з акту №384 складеного за результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, усі інші пункти Припису №234 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, ПрАТ «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» виконано (а.с. 102-122).

У зв`язку з невиконанням пунктів Припису №234, Державною екологічною інспекцією у Луганській області було складено протоколи про адміністративне правопорушення №001405 та №001485 від 25.09.2019 та винесені відповідні постанови про накладення адміністративного стягнення, якими притягнуто відповідальних посадових осіб підприємства до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу на суму 765,00 грн з кожного (а.с. 123, 125-127), які сплачено в установлений законом термін, що підтверджується платіжним дорученням № від 02.10.2019 та квитанцією №10 від 26.09.2019 (а.с. 124,128).

За даним фактом 26.10.2017 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП, у вигляді штрафу у сумі 765,00 грн (а.с. 28-29).

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з таких вимог чинного законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V)

Як встановлено статтею 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною четвертою статті 4 Закону №877-V передбачено, що виключно законами встановлюються органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 №1264-XII (далі Закон №1264-XII) завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Згідно з частиною першою статті 35 Закону №1264-XII державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За змістом пункту «а» частини першої статті 20-2 Закону №1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону та раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

Із наведеного вбачається, що контроль за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів покладено на Державну екологічну інспекцію України та її територіальні органи. З цією метою вони в межах своїх повноважень та у визначеному законодавством порядку проводять перевірки, з-поміж іншого, суб`єктів господарювання на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Згідно з Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Положення), затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.09.2017 за № 1080/30948, Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.

Пунктами 2, 3 розділу І «Загальні положення» Положення визначено, що інспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міністерства екології та природних ресурсів України, дорученнями Міністра екології та природних ресурсів, його заступників, наказами Держекоінспекції, дорученнями Голови Держекоінспекції, актами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних державних адміністрацій, обласних рад, іншими актами законодавства України, а також цим Положенням.

Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території.

Підпунктами 3, 4 пункту 2 розділу ІІ «Функції інспекції» Положення Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема, щодо наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин.

Таким чином, Державна екологічна інспекція України та її територіальні органи, зокрема, Державна екологічна інспекція у Луганській області є повноважним органом щодо реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем під час перевірки додержання суб`єктом господарювання ПрАТ «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» вимог природоохоронного законодавства було встановлено ряд порушень, у зв`язку з якими винесено спірний припис.

Позивач не погодившись з результатами перевірки звернувся до суду з даною позовною заявою. В обґрунтування своєї правової позиції позивачем зокрема зазначено, що у відповідача були відсутні правові підстави для включення у спірний припис пункту 8 щодо отримання дозволу у сфері поводження з відходами.

Щодо зазначених посилань позивача, суд зазначає наступне.

Правові, організаційні та економічні засади діяльності, пов`язаної із запобіганням або зменшенням обсягів утворення відходів, їх збиранням, перевезенням, зберіганням, сортуванням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням та захороненням, а також з відверненням негативного впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини на території України визначені Законом України «Про відходи».

Статтею 3 Закону України «Про відходи» визначено, що основними завданнями законодавства про відходи є: визначення основних принципів державної політики у сфері поводження з відходами, правове регулювання відносин щодо діяльності у сфері поводження з відходами, визначення основних умов, вимог і правил щодо екологічно безпечного поводження з відходами, а також системи заходів, пов`язаних з організаційно-економічним стимулюванням ресурсозбереження, забезпечення мінімального утворення відходів, розширення їх використання у господарській діяльності, запобігання шкідливому впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини.

Згідно із статтею 13 Закону України «Про відходи», суб`єктами у сфері поводження з відходами є громадяни України, іноземці та особи без громадянства, а також підприємства, установи та організації усіх форм власності, діяльність яких пов`язана із поводженням з відходами.

Відповідно до пункту «с» статті 17 Закону України «Про відходи», суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані мати дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, якщо їхня діяльність призводить до утворення відходів, для яких Пзув перевищує 1000.

Відповідно до частини другої статті 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», здійснення операцій у сфері поводження з відходами дозволяється лише за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами на визначених місцевими радами територіях із додержанням санітарних та екологічних норм у спосіб, що забезпечує можливість подальшого використання відходів як вторинної сировини і безпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людей.

Правові та організаційні засади функціонування дозвільної системи у сфері господарської діяльності і встановлює порядок діяльності дозвільних органів, уповноважених видавати документи дозвільного характеру, та адміністраторів визначені Законом України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» від 06.09.2005 №2806-IV (далі - Закон №2806).

У розумінні Закону №2806 дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами (далі Дозвіл) є документом дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Зазначений Дозвіл міститься у пункті 40 Додатку до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності».

Таким чином, виходячи із наведених норм чинного законодавства України, обов`язковою умовою для здійснення операцій у сфері поводження з відходами є наявність спеціального дозволу.

Пунктом «к» статті 20 Закону України «Про відходи», визначено, що до повноважень місцевих державних адміністрацій у сфері поводження з відходами належить видача дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами терміном на три роки.

При цьому, відповідно до пункту «д» статті 18 Закону України «Про відходи», до компетенції Кабінету Міністрів України у сфері поводження з відходами належить затвердження порядку надання дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Однак суд зазначає, що станом на день розгляду справи зазначений порядок Кабінетом Міністрів України не затверджено, а тому видача дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами неможлива, у зв`язку з відсутністю відповідного нормативно-правового акту, який регулює це питання, що також підтверджується листами Департаменту екології та природних ресурсів Луганської обласної військово-цивільної адміністрації №01/1/01-06-481 від 23.07.2019, №01/1/01-06-560 та листом Міністерства екології та природних ресурсів України №10/7/4983-19 від 21.08.2019 (а.с. 85-87).

При цьому, абзацами 3, 16 статті 1 Закону України №2806 визначено, що дозвільні органи - суб`єкти надання адміністративних послуг, їх посадові особи, уповноважені відповідно до закону видавати документи дозвільного характеру.

Терміни "адміністратор", "центр надання адміністративних послуг" та "суб`єкт надання адміністративної послуги" у цьому Законі вживаються у значенні, визначеному в Законі України "Про адміністративні послуги".

Відповідно до статті 1 Закону України «Про адміністративні послуги», у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: адміністративна послуга - результат здійснення владних повноважень суб`єктом надання адміністративних послуг за заявою фізичної або юридичної особи, спрямований на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків такої особи відповідно до закону, суб`єкт звернення - фізична особа, юридична особа, яка звертається за отриманням адміністративних послуг, суб`єкт надання адміністративної послуги - орган виконавчої влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадові особи, державний реєстратор, суб`єкт державної реєстрації, уповноважені відповідно до закону надавати адміністративні послуги.

Згідно із частиною першою статті 9 Закону України «Про адміністративні послуги», адміністративні послуги надаються суб`єктами надання адміністративних послуг безпосередньо або через центри надання адміністративних послуг.

Відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України «Про адміністративні послуги», заява на отримання адміністративної послуги (далі - заява) подається в письмовій, усній чи електронній формі.

Письмова заява може бути подана суб`єкту надання адміністративної послуги особисто суб`єктом звернення або його представником (законним представником), надіслана поштою, а в разі надання адміністративних послуг в електронній формі - через Єдиний державний портал адміністративних послуг, у тому числі через інтегровані з ним інформаційні системи державних органів та органів місцевого самоврядування.

При цьому, відповідно до частини 14 статті 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», прийняття від суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи заяви про одержання (переоформлення, анулювання) документа дозвільного характеру здійснюється адміністратором у центрі надання адміністративних послуг.

Кабінет Міністрів України має право визначити адміністративні послуги, які за вибором суб`єкта господарювання можуть отримуватися у центрі надання адміністративних послуг, дозвільному органі.

Заява про одержання (переоформлення, анулювання) документа дозвільного характеру, що оформляється дозвільними органами, або декларація подається суб`єктом господарювання (уповноваженим ним органом або особою): у паперовій формі особисто або поштовим відправленням - до адміністратора, в електронній формі через портал електронних сервісів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - портал електронних сервісів), оформлена згідно з вимогами законів у сфері електронних документів, - до дозвільного органу.

Отже, заяви про отримання документів дозвільного характеру подаються до відповідного центру надання адміністративних послуг.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про адміністративні послуги», центр надання адміністративних послуг - це постійно діючий робочий орган або структурний підрозділ місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування, що зазначений у частині другій цієї статті, в якому надаються адміністративні послуги через адміністратора шляхом його взаємодії з суб`єктами надання адміністративних послуг.

Частинами 6, 7 статті 12 Закону України «Про адміністративні послуги» визначено, що перелік адміністративних послуг, які надаються через центр надання адміністративних послуг, визначається органом, який прийняв рішення про утворення центру надання адміністративних послуг.

Перелік адміністративних послуг, які надаються через центр надання адміністративних послуг, має включати адміністративні послуги органів виконавчої влади, перелік яких затверджується Кабінетом Міністрів України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг» від 16.05.2014 №523-р, затверджено перелік адміністративних послуг органів виконавчої влади, які надаються через центр надання адміністративних послуг.

Відповідно до пункту 83 зазначеного Переліку через центр надання адміністративних послуг видається дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Також суд зазначає, що відповідно до статті 1 Закону України «Про дозвільну систему» принцип мовчазної згоди - принцип, згідно з яким суб`єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Враховуючи те, що на даний момент видача дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами не можлива, з аналізу наведених положень чинного законодавства вбачається, що позивач може набути право на здійснення операцій у сфері поводження з відходами за принципом мовчазної згоди, за умови якщо ним подано в установленому порядку відповідну заяву.

Отже, в даному випадку відсутність нормативно-правового акту, який регулює порядок видачі дозволів на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, не виключає обов`язку позивача щодо вжиття необхідних заходів щодо отримання ним такого дозволу.

Враховуючи наведене посилання позивача на відсутність у відповідача правових підстав для включення у спірний припис пункту 8 щодо отримання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами є необґрунтованими.

Також як вбачається з матеріалів справи 26 червня 2019 року позивач звернувся до Департаменту екології та природних ресурсів Луганської обласної Державної адміністрації через Центр надання адміністративних послуг у м.Сєвєродонецьку Сєвєродонецької міської ради із заявою про видачу дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Проте, планова перевірка щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватним акціонерним товариством «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» проводилась відповідачем у період з 11.06.2019 по 25.06.2019.

Тобто, позивач звернувся із заявою про видачу дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами вже після проведення перевірки, а тому не може бути належним доказом щодо спростування виявлених відповідачем порушень.

Крім того, абзацом 3 пунктом 1 статті 6 Закону №877-V встановлено, що підставою для здійснення позапланового заходу є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Як встановлено судом, відповідачем у період з 18.09.2019 по 30.09.2019 проведено позапланову перевірку позивача щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства зазначених у приписі №234 від 27.06.2019.

У ході проведення позапланової перевірки Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» було встановлено, що позивачем частково виконано пункти припису №234 від 27.06.2019, зокрема в частині пункту 8, яким Приватне акціонерне товариство «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» зобов`язано отримати дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, у зв`язку з чим зазначений пункт не було включено до опису виявлених порушень зазначених в акті №384, складеного за результатами проведеної позапланової перевірки, отже зазначений пункт є виконаним.

Стосовно утворення загального показника відходів.

Відповідно до пункту «с» статті 17 Закону України «Про відходи», суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані мати дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, якщо їхня діяльність призводить до утворення відходів, для яких Пзув перевищує 1000.

Відповідно до п. 1.3 Інструкції щодо складання реєстрових карт об`єктів утворення, оброблення та утилізації відходів, що затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 17.02.1999 № 41 реєстрові карти складаються власником об`єктів утворення відходів (далі - ОУВ) та об`єктів оброблення та утилізації відходів (далі - ООУВ). Дані реєстрових карт, після затвердження їх і присвоєння реєстраційного номера, носяться до реєстру об`єктів утворення, оброблення та утилізації відходів. Реєстрова карта складається за матеріалами інвентаризації ОУВ чи ООУВ на підставі всього комплексу наявної інформації, включаючи матеріали виробничої паспортизації відходів, дані прибутково-видаткових документів, дані спеціальних робіт, відомості спеціально уповноважених органів виконавчої влади у сфері поводження з відходами.

Відповідно до п. 1.6 вказаної Інструкції керівники ОУВ та ООУВ несуть відповідальність за достовірність і повноту інформації, наведеної в реєстровій карті, згідно з чинним законодавством України.

Таким чином, саме на позивача покладено обов`язок щодо розрахунку показник загального утворення відходів (Пзув).

Щодо посилань позивача на мораторій на проведення перевірок введений статтею 3 Закону №1669-VII на період проведення антитерористичної операції, суд зазначає таке.

Суд не погоджується з посиланнями щодо приналежності позивача до суб`єкта, на якого розповсюджується мораторій на проведення перевірки, з огляду на наступне.

Як вже зазначалось судом вище, відповідно до статті 1 Закону № 877 державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Статтею 2 Закону № 877 визначено, що цей Закон поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а також вказано, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.

Згідно частини четвертої статті 2 Закону № 877 заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону (частина п`ята статті 2 Закону № 877).

Також суд зазначає, що статтею 2 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03.11.2016 №1728-VIII (далі Закон №1728) було встановлено до 31 грудня 2017 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

При цьому, статтею 6 Закону №1728 було встановлено, дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органом державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг, органом, що здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері безпеки використання ядерної енергії, та його територіальними органами, Державною службою України з питань праці та її територіальними органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільної авіації та використання повітряного простору України та є уповноваженим органом з питань цивільної авіації, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної політики щодо здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення, Національним банком України, Антимонопольним комітетом України.

Пунктом 9 Прикінцевих положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» було внесено зміни до Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №1728, а саме у статті 2 цифри "2017" замінено цифрами "2018".

Тобто фактично Закон №1728 щодо встановлення мораторію на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності було пролонговано до 31 грудня 2018 року.

Також зазначеним пунктом Прикінцевих положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» статтю 6 Закону №1728 викладено в такій редакції:

"Стаття 6. Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України".

Постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року № 1104 затверджено Перелік органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", серед яких зазначена Держекоінспекція та її територіальні органи (в частині здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки).

Тобто, мораторій на проведення Держекоінспекцією та її територіальними органами планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності не розповсюджувався.

Крім того, Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік» жодних зауважень та змін до Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", у зв`язку з чим Закон №1728 з 01.01.2019 призупинив свою дію.

Отже, з 01.01.2019 мораторій на проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, зокрема Держекоінспекцією та її територіальними органами, не застосовується.

Крім того, статтею 3 Закону України від 02.09.2014 № 1669-VII "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" (далі - Закон № 1669-VII), що визначає тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення, передбачено, що органам і посадовим особам, уповноваженим законами здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, у період та на території проведення антитерористичної операції тимчасово забороняється проведення планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, крім позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності віднесені до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику.

При цьому суд зазначає, що положення статті 3 Закону №1669 слід застосовувати з урахуванням положень Конституції та законів України, та в сукупності з іншими критеріями встановленими законодавством для відповідних суб`єктів господарювання, зокрема в оцінці ступеня ризику від провадження господарської діяльності такими суб`єктами господарювання для навколишнього середовища та дотримання екологічних прав громадян України.

Так, відповідно до статті 50 Конституції України, кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначає Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 №1264-ХІІ (далі Закон №1264).

Відповідно до преамбули Закону №1264 охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини - невід`ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України. З цією метою Україна здійснює на своїй території екологічну політику, спрямовану на збереження безпечного для існування живої і неживої природи навколишнього середовища, захисту життя і здоров`я населення від негативного впливу, зумовленого забрудненням навколишнього природного середовища, досягнення гармонійної взаємодії суспільства і природи, охорону, раціональне використання і відтворення природних ресурсів.

Статтею 5 Закону №1264 визначено, що Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до пункту «а» статті 9 Закону №1264 кожний громадянин України має право на безпечне для його життя та здоров`я навколишнє природне середовище

Згідно із пунктами «б», «г» статті 10 Закону №1264 екологічні права громадян забезпечуються обов`язком центральних органів виконавчої влади, підприємств, установ, організацій здійснювати технічні та інші заходи для запобігання шкідливому впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, виконувати екологічні вимоги при плануванні, розміщенні продуктивних сил, будівництві та експлуатації об`єктів економіки, здійсненням державного та громадського контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Постановою Кабінету Міністрів України №182 від 06.03.2019 затверджено критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державною екологічною інспекцією (далі Постанова №182).

Пунктом 1 Постанови №182 визначено, що до критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держекоінспекцією, належать: провадження господарської діяльності з додержанням екологічних вимог; категорія видів планової діяльності та об`єктів, що можуть мати значний вплив на довкілля; види порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених за результатами заходів державного нагляду (контролю), проведених протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду; кількість порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених за результатами заходів державного нагляду (контролю), проведених протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду; кількість позапланових заходів державного нагляду (контролю), проведених щодо суб`єкта господарювання протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду, з підстав, передбачених абзацами третім, сьомим, дев`ятим частини першої статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності; кількість випадків недопущення суб`єктом господарювання посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до проведення заходів державного нагляду (контролю) (крім випадків, передбачених статтею 10 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів протягом останніх п`яти років, що передують плановому періоду.

Відповідно до пункту 5 Постанови №182, планові заходи державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів за діяльністю суб`єктів господарювання проводяться з такою періодичністю:

з високим ступенем ризику - не частіше одного разу на два роки;

із середнім ступенем ризику - не частіше одного разу на три роки;

з незначним ступенем ризику - не частіше одного разу на п`ять років.

Як вбачається з матеріалів справи та Плану заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік (а.с. 202), затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 №262, Приватне акціонерне товариство «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику від провадження господарської діяльності.

Отже, враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що на Приватне акціонерне товариство «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» не поширюється дія статті 3 Закону №1669, а тому такі посилання позивача є неприйнятними.

Також суд враховує те, що розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 № 1085-р "Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення" місто Рубіжне, де позивач здійснює свою господарську діяльність, не включено до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження та не відноситься до населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення, а тому суд не вбачає підстав для звільнення позивача від відповідальності за порушення вимог природоохоронного законодавства.

Крім того, враховуючи наведене, також необґрунтованими є посилання позивача на статтю 22 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки постановою Кабінету Міністрів України №182 від 06.03.2019 було затверджено критерії розподілу суб`єктів господарювання за ступенями ризику їх господарської діяльності.

Щодо посилань позивача на невідповідність форми акту, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду, відповідно до Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), позивач помилково посилається на Постанову Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №342, з огляду на таке.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Уніфікована форма акту, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, затверджена наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 09.08.2017 №303, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 23.10.2017 за № 1289/31157.

Отже з системного аналізу положень законодавства та встановлених обставин справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» є необгрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 77, 132, 139, 205, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» до Державної екологічної інспекції у Луганській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Суддя О.В. Ірметова