Справа № 520/10892/19
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2020-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"06" лютого 2020 р. №520/10892/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду по справі №520/10892/19 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В :

20 січня 2020 року до Харківського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про розстрочку виконання рішення, в якій остання просить суд розстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 грудня 2019 р. по справі №520/10892/19 із погашення податкового боргу в загальному розмірі 64868,35 грн. (шістдесят чотири тисячі вісімсот шістдесят вісім грн. 35 коп.) на 24 місяці рівними частками по 2702,85 грн., щомісяця починаючи з січня 2020 року.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/10892/19 задоволено позов Головного управління ДПС у Харківській області про стягнення податкового боргу в загальному розмірі 64868,35 грн. При цьому, як вказано заявником вона із апеляційною скаргою на судове рішення не зверталась та від виконання зазначеного рішення суду не ухиляється, проте відсутність необхідних коштів істотно ускладнює його виконання. Так, відповідачем зазначено, що на сьогодні вона працює в Обласному центрі по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (м. Харків, вул. Чернишевська, 51) та середній розмір її заробітної плати з урахуванням обов`язкових відрахувань становить 6901,95 грн. При цьому, заявником вказано, що з липня 2019 року з її доходів здійснюються відрахування у розмірі 20% для погашення заборгованості по виконавчому листу № 638/14390/13-н, виданому 17.06.2014 р. Отже, як вказано заявником, зазначені обставини можуть ускладнювати виконання судового рішення у справі.

Представником позивача до суду подано заперечення до заяви про розстрочення виконання судового суду, в яких вказано, що, на думку позивача, остання не підлягає задоволенню, оскільки відповідачем не надано допустимих доказів звернення до контролюючих органів та розпорядників бюджетних коштів стосовно надання доказів, які підтверджують обставини, котрі надають право на відстрочення сплати податкового боргу. Також представником позивача вказано, що надана на підтвердження скрутного матеріального становища заявника довідка про доходи №683/03 від 11.01.2020 не підтверджує відсутність у відповідача іншого доходу, а лише встановлює факт нарахування заробітної плати. Отже, на думку позивача, наведені відповідачем факти, викладені в заяві про відстрочення судового рішення не є об`єктивними обставинами, що ускладнюють виконання рішення суду.

Заявник в судове засідання, призначене на 06.02.2020 року о 15:15 год., не прибула, про дату, час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином.

Представником позивача через канцелярію суду подано заяву, в якій останнім, зокрема, вказано про відсутність заперечень проти розгляду справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Згідно із положеннями п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положень частини 4 статті 229 КАС України.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду заяви про розстрочку виконання рішення в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи заяви та заперечень проти неї, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 року адміністративний позов Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення податкового боргу - задоволено; стягнуто до державного бюджету України з фізичної особи ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_2 ) суму податкового боргу в загальному розмірі 64868 (шістдесят чотири тисячі вісімсот шістдесят вісім) грн. 35 коп.

За даними програми "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)" судом встановлено, що зазначене рішення суду в апеляційному порядку оскаржено не було.

Розглядаючи заяву відповідача ОСОБА_1 , суд бере до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч.3 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Отже, підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим адміністративним судом способом. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

Під встановленням або зміною способу чи порядку виконання судового рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і спосіб, раніше встановленим судом.

Разом з тим, під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність виключних обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

Як встановлено судом зі змісту заяви, підставою для звернення з останньою до суду є скрутне матеріальне становище заявника.

Однак, суд зазначає, що питання розстрочення або відстрочення виконання рішення суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин.

Положеннями ст. 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, визначено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування.

Отже, норми статті 100 Податкового кодексу України, якими врегульовано правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 Податкового кодексу України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 Податкового кодексу України).

При цьому, відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 статті 100 Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що в даному випадку положеннями Кодексу адміністративного судочинства України передбачено підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, однак вказані підстави не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права, оскільки положеннями Податкового кодексу України, а саме ст. 100, врегульовано загальні підстави відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01.02.2018 року у справі №805/1779/15-а.

Водночас, суд зазначає, що зі змісту матеріалів заяви вбачається, що останнє містить у собі копії довідки відповідача про доходи, видану Обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат та копію постанови про звернення стягне6ння на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 07.06.2019 року у виконавчому провадженні №46982238.

Також матеріали справи містять відомості з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб Державної податкової служби України про суми виплачених доходів в період з 01.01.2019 року по 30.09.2019 року.

Як передбачено приписами ч.4 ст. 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, суд, дослідивши надані заявником та наявні в матеріалах справи докази, зазначає, що останні свідчать про наявність обставин, що ускладнюють виконання рішення суду по справі №520/10892/19 та підтверджують відсутність у відповідача можливості сплатити податковий борг у розмірі 64868,35 грн.

Однак, суд вважає необґрунтованим визначений заявником термін розстрочення 24 місяці починаючи з січня 2020 року. Суд вважає цей строк дуже значним, його застосування може привести до порушень прав позивача. За такий термін фінансова економічна ситуація може значно змінитися.

Відповідно до положень ч.5 ст. 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, враховуючи викладене та з огляду на вищенаведену норму суд вважає можливим розстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 року по справі № 520/10892/19 на суму 64868 грн. 35 коп. строком на 11 місяців шляхом сплати по 5405 грн. 50 коп. щомісячно з лютого 2020 року по листопад 2020 року та 5898 грн. 35 коп. за грудень 2020 року.

Суд зазначає, що надання наведеної розстрочки надасть можливість усунути ускладнення виконання рішення суду з дотриманням прав кредитора. Не надання такого розстрочення може привести взагалі до невиконання рішення суду, що є недопустимим.

Керуючись статтями 241, 243, 254, 255, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду по справі №520/10892/19 за позовом Головного управління ДПС у Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу - задовольнити частково.

Розстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.12.2019 року по справі № 520/10892/19 на суму 64868 (шістдесят чотири тисячі вісімсот шістдесят вісім) грн. 35 коп. шляхом сплати строком на 11 місяців шляхом сплати по 5405 (п`ять тисяч чотириста п`ять) грн. 50 коп. щомісячно з лютого 2020 року по листопад 2020 року та 5898 (п`ять тисяч вісімсот дев`яносто вісім) грн. 35 коп. за грудень 2020 року.

У задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мельников Р.В.