Справа № 200/10988/19-а
Суддя: Арестова Л.В.
Дата ухвалення: 2020-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2020 р. Справа№200/10988/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Арестової Л.В., при секретарі судового засідання - Лисинської А.О.,

позивача - ОСОБА_1.,

за участю представників відповідачів - Голуб П.А., Ніколенко Є.О.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; рнокпп: НОМЕР_1 ) до Державної служби України з питань праці (місце знаходження: вул. Десятинна, буд. 14, м. Київ, Київська область; ), Головного управління Держпраці в Донецькій області (місце знаходження: вул. Прокоф`єва, буд. 82, м. Покровськ, Донецька область; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Національне агентство з питань запобігання корупції (місце знаходження: бул. Дружби Народів, буд. 28, м. Київ, Київська область; ) про скасування наказів, поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної служби України з питань праці (далі - Держпраці), Головного управління Держпраці у Донецькій області, третя особа Національне агентство з питань запобігання корупції про визнання незаконним та скасування наказу Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 № 84-кт; визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держпраці у Донецькій області від 19.08.2019 № 317-к; поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області з 19.08.2019; стягнення з Державної служби України з питань праці на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби з питань праці від 21.08.2019 № 372-к в частині проведення конкурсу на зайняття вакантної посади державної служби категорії «Б» - заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області.

В обґрунтування позовних вимог позивач - ОСОБА_1 зазначила, що вона працювала на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області з 07.09.2017 по 19.08.2019, та була звільнена з посади заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області за перевищення службових повноважень. Накладення дисціплінарного стягнення та звільнення з посади позивач вважає необґрунтованим і незаконним, оскільки не вчиняла жодних дисциплінарних проступків та належним чином і в повному обсязі виконувала свої посадові обов`язки.

Відповідач по справі, Державна служба України з питань праці, надав до суду відзив на адміністративний позов, відповідно до якого просить у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки на підставі службової записки та наказу від 01.07.2019 Дисціплінарною комісією проведена перевірка відносно підписання позивачем листа Головного управління Держпраці у Донецькій області від 12.02.2019 № 06.2-13-1/1472-19, якій за своїм змістом є клопотанням про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами. Відповідач зазначив, що, на його думку, підписання листа Головного управління Держпраці у Донецькій області позивачем стосовно питань припинення права користування надрами та зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами суб`єктами господарювання, адресованого безпосередньо до Держгеонадр не належить до повноважень позивача. На переконання Держпраці, підписуючи листа від 12.02.2019, позивач вийшла за межі наданих їй повноважень, чим грубо порушила норми пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615. 22.07.2019 року позивач ознайомилась з матеріалами дисціплінарного провадження, та 19.08.2019 отримала копію наказу Держпраці № 84-кт від 19.08.2019 «Про звільнення ОСОБА_1».

Відповідач по справі, Головне управління Держпраці у Донецькій області, надав до суду відзив на адміністративний позов, відповідно до якого просить у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки позивач вийшла за межі наданих її повноважень, у зв`язку з чим, 19.08.2019 року наказом Державної служби України з питань праці за вчинення дисціплінарного проступку, ОСОБА_1 , звільнено з посади заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області відповідно до пункту 4 частини першої ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Третя особа, Національне агентство з питань запобігання корупції надало до суду пояснення, відповідно до яких, Національне агентство здійснює збір фактичних даних щодо можливого порушення посадовими особами Головного управління Держпраці в Донецький області вимог абз.1 ч.1 ст. 53-4 Закону України «Про запобігання корупції» за зверненням ОСОБА_1 від 06 серпня 2019 та 03 вересня 2019. Просить суд розглянути справу за наявними матеріалами у справі.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 жовтня 2019 року.

Ухвалою суду від 30 вересня 2019 року відмовлено у задоволені клопотання відповідача - Державної служби України з питань праці - про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року залучено в якості другого відповідача по справі Головне управління Держпраці в Донецькій області та відкладено підготовче засідання на 13 листопада 2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2019 року задоволено клопотання Державної служби України з питань праці про участь у засіданні, призначеного на 13 листопада 2019 року о 16-00 год., в режимі відеоконференції.

13 листопада 2019 року ухвалою суду продовжено строк проведення підготовчого судового засідання на 30 днів та відкладено розгляд адміністративної справи до 12 грудня 2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року задоволено клопотання Державної служби України з питань праці про участь у засіданні, призначеного на 12 грудня 2019 року, в режимі відеоконференції.

Ухвалами Донецького окружного адміністративного суду від 12 грудня 2019 року задоволено клопотання позивача про залучення до участі по справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, залучено до участі по справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національне агентство з питань запобігання корупції та закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16 січня 2020 року.

Ухвалою суду від 18 грудня 2019 року відмовлено у задоволені клопотання відповідача - Державної служби України з питань праці - про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

16 січня 2020 року оголошено перерву в судовому засіданні до 29 січня 2020 року.

29 січня 2020 року оголошено перерву в судовому засіданні до 30 січня 2020 року.

Позивач у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, з підстав зазначених у позові, надала суду додаткові пояснення, просила суд задовольнити позов з підстав, що у ньому наведені з урахуванням обставин, що встановлені у судовому засіданні.

Представники відповідачів у судовому засіданні заперечували проти задоволення адміністративного позову зважаючи на те, що спірні накази є правомірними та видані в межах повноважень з додержанням чинного законодавства України, просили у позовних вимогах відмовити.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом Державної служби України з питань праці від 06 вересня 2017 року № 29-кт ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області з 07 вересня 2017 року, як переможця конкурсу, з випробувальним строком 2 місяці (а.с.53).

01.07.2019 року Наказом Державної служби з питань праці № 263-к відкрито дисциплінарне провадження відносно позивача - заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1. Як підставу для видання наказу, вказані ст. ст. 68, 69 Закону України «Про державну службу» та факт надходження службової записки начальника управління гірничого нагляду Держпраці Неленя О.А.

Дисциплінарна справа № 84 по дисциплінарному провадженню стосовно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 містить службову записку начальника управління гірничого нагляду Неленя О.А. (без зазначення дати складання) про перевищення службових повноважень під час підготовки та направлення листа від 12.02.2019 № 06.213-1/147219 тимчасово виконуючому обов`язки Голови Держгеонадр заступником начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1. Крім того, у матеріалах дисциплінарної справі міститься характеристика ОСОБА_1 , відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень, інформаційна довідка за матеріалами дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 (без зазначення посади та підпису особи, що її склала), пояснення ОСОБА_1 від 22.07.2019, лист Донецької ТПП від 19.07.2019 № 279/12.1-21-03, лист ГУ Держпраці у Донецькій області вих. № 03/528ДП/19 від 02.08.2019 за підписом ОСОБА_1 до Голови Державної служби з питань праці про закриття дисциплінарного провадження, зауваження до висновку, що подані ОСОБА_1 від 01.08.2019, клопотання ОСОБА_1 про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи від 01.08.2019, пояснення начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області Козака А.С. від 19.07.2019, лист Головного управління Держпраці у Донецькій області від 12.02.2019, положення про головне Управління Держпраці у Донецькій області, окреме доручення Голови Державної служби з питань праці від 29.07.19 заступнику начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1., клопотання ОСОБА_1 про надання матеріалів дисциплінарної справи у сканованому вигляді електронною поштою, висновок від 26.07.2019 про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області від 26.07.2019, наказ від 19.08.2019 № 84-кт.

У Висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності від 26.07.2019 по дисциплінарному провадженню стосовно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 від 26.07.2019 зазначено, що Головне управління звернулось до Державної служби геології на надр України листом від 12.02.2019 № 06.213-1/1472-19 за підписом позивача - ОСОБА_1 . про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами, припинення права користування надрами та поновлення дії спеціальних дозволів на користування надрами суб`єктами господарювання -надрокористувачам, що не узгодили плани розвитку гірничих робіт на 2018 та 2019 роки. Нормами п. 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.3011 № 615 регламентовано, що дія спеціального дозволу на користування надрами може бути зупинена Держгеонадрами, зокрема, за поданням виключно Держпраці, як центрального органу виконавчої влади (а не її територіального органу), а також, визначено перелік підстав для прийняття рішення про зупинення дії такого спеціального дозволу. Разом з тим, Головне управління Держпраці у Донецькій області, не здійснивши своїх повноважень по зупиненню гірничих робіт на підприємствах, що не погодили плани розвитку гірничих робіт на 2018 та 2019 роки, звернулось з клопотанням про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами, припинення права користування надрами та поновлення дії спеціальних дозволів на користування надрами до Держгеонадр, як до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, з підстав передбачених пунктом 22 Порядку. Враховуючи результати розгляду інформації, викладеної у Службової записці, поясненнях начальника Головного управління А. Козака та поясненнях ОСОБА_1 , після ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи комісією зроблений висновок, що заступником Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1. вчинено дисциплінарний проступок, що передбачений пунктом 7 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу» - перевищення службових повноважень, а саме: заступник начальника Головного управління ОСОБА_1., звернувшись з клопотанням про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами, припинення права користування надрами та поновлення дії спеціальних дозволів на користування надрами суб`єктами господарювання з підстав, не передбачених пунктом 22 Порядку дії спеціальних дозволів на користування надрами, припинення права користування надрами та поновлення дії спеціальних дозволів на користування надрами, до Держгеонадр, як до центрального органу виконавчої влади, вчинила дії, що, з урахуванням вимог пункту 22 Порядку та пункту 7 Положення, виходять за межі наданих ОСОБА_1 . службових повноважень (а.с.185-188).

26.07.2019 року Головою дисциплінарної комісії Дем`яненко О. внесене подання Голові Державної служби України з питань праці про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 , згідно якого, за перевищення останньою службових повноважень рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби (а.с.189-192).

19.08.2019 року наказом Державної служби України з питань праці за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень, позивача - ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області відповідно до пункту 4 частини першої ст. 87 Закону України «Про державну службу» (а.с.46).

На виконання наказу Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 № 84-кт «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 », Головне управління Держпраці у Донецькій області видало наказ № 317-к від 19.08.2019 про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області, відповідно до пункту 4 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу», за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме: за перевищення службових повноважень (а.с.47).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами у даній справі, суд виходить з наступного.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, регулюються Законом України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 № 889-VIII (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі по тексту - Закон України № 889-VIII), який також визначає правовий статус державного службовця.

Відповідно до статті 1 частин 1 та 2 Закону України № 889-VIII, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом. Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Відповідно до ст. 64 ч.1 Закону України № 889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно зі ст. 65 Закону України № 889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 п. 7 зазначеної статті передбачено що, дисциплінарними проступками є: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.

До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу»).

Статтею 67 передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до статті 68 частини 1 Закону України № 889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (стаття 68 частина 2 Закону України № 889-VIII).

Відповідно до статті 69 частини 1 Закону № 889 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Відповідно до статті 69 частини 2 Закону України № 889-VIII дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (стаття 69 частини 10, 11 Закону України № 889-VIII).

Статтею 73 Закону України № 889-VIII визначено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі (стаття 73 частина 2 Закону України № 889-VIII).

Отже, питання ініціювання дисциплінарного провадження віднесено до повноважень суб`єкта призначення, про що приймається відповідне рішення. Саме з моменту прийняття суб`єктом призначення рішення про ініціювання дисциплінарного провадження таке провадження вважається розпочатим, дисциплінарна комісія набуває відповідних повноважень щодо його здійснення, формування дисциплінарної справи та її розгляду, а державний службовець, стосовно якого ініційоване дисциплінарне провадження, наділяється відповідними правами (надавати пояснення, знайомитись із матеріалами дисциплінарної справи, користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника, вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи, оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному Законом порядку).

У відповідності до статті 71 частини 1 Закону України № 889-VIII, з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково.

Відповідно до статті 71 частини 2 Закону України № 889-VIII службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі.

Згідно із статтею 71 частиною 3 Закону України № 889-VIII тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений суб`єктом призначення, але не більш як до двох місяців.

Відповідно до статті 71 частини 7 Закону України № 889-VIII, особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Згідно зі статтею 71 частиною 8 Закону України № 889-VIII, державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; 2) порушувати клопотання про одержання і залучення до матеріалів нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, які причетні до справи; 3) бути присутнім під час виконання відповідних заходів; 4) подавати в установленому порядку скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування.

Отже, відносно державного службовця може бути проведено службове розслідування, тривалість якого не може перевищувати одного місяця, крім випадків продовження цього терміну, в ході якого державному службовцю надається право подавати свої пояснення. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність в діях державного службовця дисциплінарного проступку, який є підставою для висновку дисциплінарної комісії та подання до суб`єкта призначення про притягнення такого державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Як встановлено судом, наказом голови Державної служби з питань праці від 01.07.2019 року № 263-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 » відкрито дисциплінарне провадження відносно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1. Підставою видання наказу зазначені ст. ст. 68, 69 Закону України «Про державну службу» та факт надходження службової записки начальника управління гірничого нагляду Держпраці Неленя О.А.

Разом з тим, службова записка начальника управління гірничого нагляду Неленя О.Н. не має дати її складання. У судовому засіданні встановлено, що службова записка зареєстрована в журналі реєстрації доповідних та службових записок відділу геолого-маркшейдерських робіт управління гірничого нагляду Держпраці 27.06.2019 за № 37. Підставою для складання службової записки зазначено «надходження позовних заяв 06 та 10 червня від Київського окружного адміністративного суду про анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, та про залучення Держпраці до участі у справах як третьої особи» (дослівно). Крім того, зазначено, що Головне управління Держпраці у Донецькій області неодноразово зверталось до Державної служби геології на надр України з листами від 20.06.2017 № 06-2/3831, від 26.06.2018 № 06.2-13-2/6845-18 та від 12.02.2019 № 06.213-1/147219 щодо зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами, припинення права користування надрами з наданням списків суб`єктів господарювання - надрокористувачів. Зазначене, що своїм клопотанням Головне управління Держпраці у Донецькій області порушило вимоги пункту 7 Положення про Управління. У зв`язку з перевищенням службових повноважень під час підготовки та направлення листа тимчасово виконуючому обов`язки Голови Держгеонадр, начальник управління гірничного нагляду Держпраці Нелень О.А. просить відкрити дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1.

Під час судового розгляду, відповідачем - Державної службою з питань праці надано копії матеріалів, відносно заступника начальника Головного управління ОСОБА_1. по дисциплінарному провадженню, що відкрите відповідно до наказу № 263-к від 01.07.2019, а саме, зокрема, копії таких позовних заяв, які стали підставою відкриття дисциплінарного провадження: позовна заява про анулювання спеціального дозволу на користування надрами, що подана до Донецького окружного адміністративного суду Державною службою геології та надр України до ТОВ «Кварц», третя особа Державна служба України з питань праці; позовна заява про анулювання спеціального дозволу на користування надрами, що подана до Донецького окружного адміністративного суду Державною службою геології та надр України до ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода»», третя особа Державна служба України з питань праці, позовна заява про анулювання спеціального дозволу на користування надрами, що подана до Київського окружного адміністративного суду Державною службою геології та надр України до ТОВ «Дмитрівський гранітний кар`єр - Астор», третя особа Державна служба України з питань праці.

Крім того, надана інформація та судові рішення, як наслідки направлення листа Головного управління Держпраці у Донецькій області від 12.02.2019 № 06.2-13-1/1472-19 до Держгеонадр: рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16.10.2019 за позовом Державної служби геології та надр України до ЗАТ Лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпрофоздоровниця»; ухвала Київського окружного адміністративного суду від 07.10.2019 за позовом Державної служби геології та надр України до ТОВ «Дмитрівський гранітний кар`єр - Астор»; рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04.08.2019 за позовом Державної служби геології та надр України до ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода». Зазначено, що у всіх вище перелічених випадках суд встановив відсутність порушень , що були викладені у листі Головного управління Держпраці у Донецькій області від 12.02.2019 № 06.2-13-1/1472-19 з боку вказаних суб`єктів господарювання.

Суд зауважує, що у матеріалах дисциплінарної справи № 84, що надані суду відповідачем Держпраці під час підготовчого засідання, копії зазначених позовних заяв відсутні. Крім того, у службової записці начальника управління гірничного нагляду Держпраці Нелень О.А. зазначено, що наведені позовні заяви надійшли від Київського окружного адміністративного суду, однак, суду надані позовні заяви, що розглядались не лише Київським окружним адміністративним судом, а також Донецьким окружним адміністративним судом, та надійшли такі позовні заяви до Державної служби України з питань праці від позивача в зазначених адміністративних справах - Державної служби геології та надр України.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень (http://reyestr.court.gov.ua), по справі № 200/7341/19а Донецьким окружним адміністративним судом прийнято рішення про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами від 07 вересня 2001 року № 2526, що наданий товариству з обмеженою відповідальністю «Кварц». Під час розгляду зазначеної справи, судом встановлено, що, згідно листом ГУ Держпраці у Донецькій області від 14 вересня 2018 року № 18432/03/14-18, відповідно до змісту якого з посиланням на надходження подання Головного управління Держпраці у Донецькій області від 26 червня 2018 року №№ 06.2-13-2/6845-18 стосовно гірничовидобувних підприємств, які в порушення вимог ст. 24 Кодексу України про надра, ст. 19 Гірничого Закону України не узгоджували проекти планів розвитку гірничих робіт на 2018 рік, наказом Державної служби геології та надр України (далі - Держгеонадра) від 07 вересня 2018 року № 311 зупинена дія спеціального дозволу на користування надрами від 07 вересня 2001 року № 2526, що наданий ТОВ «Кварц» з метою видобування піску родовища Авдіївське. Надрокористувачу надано 30 календарних днів для усунення порушень. Інформацію про усунення порушень необхідно було надати до Держгеонадр.

Таким чином, на момент звернення Головного управління Держпраці у Донецькій області з листом від 12.02.2019 року за підписом позивача, дія спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Кварц» вже була зупинена.

Крім того, Державна служба з питань праці, як третя особа в зазначеній справі, подала письмові пояснення щодо позову, в яких зазначила, що, оскільки ТОВ «Кварц» допущені порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр, а саме, особливій умови №2 спеціального дозволу на користування надрами від 07 вересня 2001 року №2526, а також той факт, що ТОВ «Кварц» не спростовується наявність виявлених порушень, наявні підстави для анулювання наданого йому спеціального дозволу на користування надрами у відповідності до ст. 26 Кодексу України про надра та п. 23 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року №615. Отже, третя особа в досліджуваній адміністративній справі - Держпраці позовні вимоги Державної служби геології та надр України вважала обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень (http://reyestr.court.gov.ua), по справі № 200/7384/19а Донецьким окружним адміністративним судом прийнято рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову Державної служби геології та надр України до товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янська індустріальна спілка «Сода», третя особа - Головне управління Держпраці у Донецькій області про анулювання спеціального дозволу на користування надрами № 4920 від 24.02.2009 року. Під час розгляду зазначеної справи, судом з`ясовано, що 21 червня 2017 року на адресу Дергеонадр надійшло подання Державної служби України з питань праці № 06-2/3831 від 20 червня 2017 року (вих.. № 1582/01/14-176), в якому зазначалося, що згідно ст. 19 Гірничого Закону України в грудні 2016 року відбувся комісійний розгляд планів розвитку гірничих робіт на 2017 рік по гірничовидобувним підприємствам, піднаглядовим Головному управлінню Держпраці у Донецькій області, під час якого встановлено, що, станом на 25 травня 2017 року, зокрема, ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода» в порушення вимог ст. 24 Кодексу України про надра, ст. 19 Гірничого Закону України, не узгоджувало проекту розвитку гірничих робіт на 2017 рік в органах Держпраці України. Держпраці просило розглянути питання щодо ініціювання Державною службою геології та надр України в порядку п. 22 Порядку № 615, зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода». Наказом № 378 від 28 серпня 2017 року Державна служба геології та надр України, на підставі підпункту 1 п. 22 Порядку № 615 та у зв`язку з порушенням ст. 51 Кодексу України про надра, зупинила дію спеціального дозволу на користування надрами № 4920 від 24.02.2009 року та встановила терміни для усунення порушень законодавства. Таким чином, на момент звернення Головного управління Держпраці у Донецькій області з листом від 12.02.2019 року за підписом позивача, дія спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода», вже була зупинена. Рішенням суду у задоволенні адміністративного позову Державної служби геології та надр України до товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янська індустріальна спілка «Сода», третя особа - Головне управління Держпраці у Донецькій області про анулювання спеціального дозволу на користування надрами № 4920 від 24.02.2009 року - відмовлено, у зв`язку з тим, що відповідач не в змозі проводити видобуток крейди і тим самим узгоджувати проекти планів розвитку робіт на 2017, 2018 та 2019 роки, тому що це може привести до вибуху боєприпасів, та загрожувати здоров`ю та життю працівників підприємства, та буде порушенням п. 3 ст. 4 Умов користування ділянкою надр Угоди та пункту 5 ст. 4 Угоди, ст. 24 Кодексу України про надра в частині що стосується зобов`язання керівників товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янська індустріальна спілка «Сода» забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень (http://reyestr.court.gov.ua), позовну заяву Державної служби геології та надр України в адміністративній справі № 320/2941/19 залишено без розгляду, у зв`язку з неприбуттям позивача у судове засідання.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень (http://reyestr.court.gov.ua) по справі № 200/7548/19а, Донецьким окружним адміністративним судом прийнято рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову Державної служби геології та надр України до ЗАТ Лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпрофоздоровниця».

Під час розгляду зазначеної справи, судом з`ясовано, що ДФС України на адресу Держгеонадра надіслало лист від 26.12.2016 №2246/5/99-99-12-03-04-16 із додатками, у якому повідомлено перелік суб`єктів господарювання, що не вносили, своєчасно не вносили суми податкових зобов`язань з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин або не виконували податкових зобов`язань з цієї сплати (протягом 6 місяців) станом на 30.11.2016. Відповідно до Додатку № 1 до вказаного листа у вказаному переліку зазначено відповідача, сума податкового боргу якого станом на вказану дату складала 54,5 тис. грн.

Держгеонадра наказом від 06 лютого 2017 року № 62 відповідно до п. 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615 (далі Порядок № 615), у зв`язку із порушенням ст. 28 Кодексу України про надра зупинила дію спеціального дозволу на користування надрами від 05 березня 2009 року № 4937. Листом від 10.01.2018 № 377/5/99-99-12-03-04-16 «Про надання переліків суб`єктів господарювання» ДФС України повідомила Держгеонадра про наявність, зокрема, у Дочірнього підприємства «Слов`янська гідрогеологічна режимно-експлуатаційна станція» ЗАТ Лікувально-оздоровчих закладів профспілок України «Укрпрофоздоровниця» податкового боргу з рентної плати за користування надрами станом на 01.12.2017. у розмірі 54, 7 тис. грн. Також ДФС України просила розглянути питання про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами. 26 квітня 2018 року Держгеонадра прийнято наказ № 138, яким відповідно до п. 22 Порядку № 615, у зв`язку із порушенням особливих умов спеціальних дозволів на користування надрами в частині своєчасної та в повному обсязі сплати обов`язкових платежів до Державного бюджету (лист ДФС України від 10.01.2018 № 377/5/99-99-12-03-04-16), враховуючи пропозиції Комісії з питань надрокористування (протокол від 18.04.2018 № 5/2018) зупинено дію спеціальних дозволів, згідно переліку, наведеного у додатку № 1, встановлено надрокористувачам термін для усунення порушень, згідно додатку № 2.

Таким чином, судом під час розгляду зазначеної справи з`ясовано, що на момент підписання позивачем спірного листа, дія спеціального дозволу підприємства вже була зупинена у встановленому порядку відповідно до листа ДФС.

З огляду на зазначені обставин, суд дійшов висновку, що, у службовій записці про допущені позивачем порушення викладена інформація, яка не підтверджується документами, що надані до суду відповідачем Держпраці, а зі змісту наданих суду позовних заяв не вбачається, що підставами для звернення з такими заявами до суду є лист Головного управління Держпраці у Донецькій області від 12.02.2019 за підписом позивача.

Крім того, суд констатує, що відповідачі - Державна служба з питань праці та Головне управління Держпраці у Донецькій області не повідомили Державну службу геології та надр України, а суди при розгляді наведених вище адміністративних справ не встановили, що вказаного листа, факт підписання якого по суті й призвів до звільнення позивача, було складено з порушенням закону, оскільки, по-перше, відповідачі, вважаючи складання та підписання такого листа позивачем такими, що відбулися з порушенням вимог закону (з перевищенням наданих ОСОБА_1 повноважень, як вказують відповідачі), маючі достатньо часу та організаційних можливостей, не відкликали зазначений лист від 12.02.2019 або якимось іншим чином нівелювали його дію та відомості, що у ньому містяться, по-друге, адміністративні суди, що розглядали зазначені вище адміністративні справи, не встановили будь-яких порушень закону під час звернення з відповідними позовними заявами, що було здійснено у тому числі опосередковано внаслідок підписання та направлення позивачем листа від 12.02.2019 р.

Більше того, на думку суду, для встановлення факту перевищення повноважень позивачем або відсутності такого факту, не достатньо лише самого факту складання, підписання позивачем та направлення листа до Держгеонадр, адже саме на Держгенадра покладений обов`язок відповідним чином діяти після отримання такого листа, або, відповідно не діяти, у разі, якщо Держгеонадра дійшло б висновку про невідповідність листа від 12.02.2019 за підписом позивача вимогам діючого законодавства.

Фактичні обставини свідчать, що Держгеонадра відповідним чином відреагували на лист позивача від 12.02.2019, зокрема, шляхом звернення з позовними заявами до суду, а під час зазначених вище розглядів позовів Держгеонадр ані відповідним судом, що розглядав позовні заяви Держгеонадр, ані сторонами та третьою особою не вказувалося на невідповідність листа від 12.02.2019, якій по суті став підставою для подання кожного із зазначених вище позовів Держгеонадрами до зазначених у листі суб`єктів господарювання, вимогам чинного законодавства.

В суду відсутні відомості про те, які саме наслідки потягнуло за собою встановлення факту перевищення повноважень позивачем та її подальше звільнення внаслідок підписання та направлення листа від 12.02.2019, як то: можливий перегляд зазначених вище справ за нововиявленими обставинами у зв`язку з встановленням факту перевищення повноважень позивачем, можливе притягнення до відповідальності посадових осіб Держпраці та Держгеонадр, що здійснювали відповідні заходи після надходження такого листа від позивача (опрацювання інформації, що міститься у листі, вирішення питання про подання відповідних позовів до суду, тощо), повідомлення відповідному суду, у провадженні якого знаходилась конкретна справа, про факт встановлення перевищення повноважень позивачем, адже це має значення для вирішення справи у разі, якщо направлення такого листа від 12.02.2019 здійснено з перевищенням повноважень, тощо.

Судом встановлено, що, підчас проведення службового розслідування, 22.07.2019 позивачем надані пояснення щодо підписання нею листа від 12.02.2019, згідно яких, такого листа було підписано у зв`язку з відсутністю на робочому місці начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області та знаходженням на лікарняному першого заступника ГУ Держпраці в Донецькій області. Також, в своїх поясненнях позивач наголошує, що такі листи відправлялися щороку, зокрема, у 2017, 2018 та 2019 роках, відповідно до листа прокуратури Донецькій області, та просила опитати посадових осіб Головного управління Держпраці у Донецькій області, які безпосередньо підготували цієї лист та надали його позивачці на підпис.

Як вбачається з матеріалів дисциплінарної справи № 84, комісією в порушення вимог ст.71 Закону України № 889-VIII, для повноти та об`єктивності проведення службового розслідування не з`ясовано, чи виконувала позивач станом на 12.02.2019 року обов`язки начальника або першого заступника, не опитані посадові особи Головного управління Держпраці у Донецькій області, які безпосередньо підготували зазначеного листа до Державної служби геології та надр України, поза увагою комісії залишились питання щорічного направлення такої інформації на підставі листа прокуратури Донецькій області.

01.08.2019 року ОСОБА_1 подані голові дисциплінарної комісії зауваження до висновку від 26.07.2019 та клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи. Однак, комісією не було вжито заходів для встановлення обставин зазначених у клопотанні та зауваженні.

Крім того, у матеріалах дисциплінарної справи № 84 та висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності від 26.07.2019 по дисциплінарному провадженню стосовно заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 від 26.07.2019 відсутня інформація про те, до яких наслідків призвели дії позивача та ступінь їх тяжкості. Крім того, саме п.7 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» передбачено, що дисциплінарним проступком є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, але Державною службою України з питань праці взагалі це питання не досліджувалось та оцінка не надавалась.

Зокрема, відповідачами, ані під час здійснення передбачених законом заходів, що передували звільненню позивача (як то проведення службового розслідування та складення відповідного висновку, тощо), ані у спірному наказі про звільнення позивача, не встановлено, чи містять дії позивача, що здійснені, на думку відповідачів, з перевищенням повноважень, склад злочину або адміністративного правопорушення, звернення до відповідних вповноважених органів з цього приводу відсутні, отже, в суду немає інформації, яким саме чином відповідачами встановлені обставини, що виключають кримінальну або адміністративну відповідальність позивача.

Згідно із статтею 77 частиною 1 Закону України № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймається суб`єктом призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі.

Наказом від 19.08.2019 року № 84-кт голови Державної служби України з питань праці Чернега Р. до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області. Зі змісту наказу випливає, що спірний наказ видано за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

26 липня 2019 року головою дисциплінарної комісії Дем`яненко О. на адресу голови Державної служби з питань праці Р. Чернезі внесено подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 (а.с.189-192).

Суб`єкт призначення повинен прийняти рішення про застосування до позивача дисциплінарного стягнення протягом 10 календарних днів з дня подання дисциплінарної комісії. Однак, головою Державної служби з питань праці оскаржуваний наказ видано лише 19.08.2019 року, тобто через 19 днів після внесення дисциплінарною комісією подання, що є порушенням вимог статті 77 частини 1 Закону України № 889-VIII. Тобто, відповідачем - Держпраці було прийнято оскаржуваний наказ з перевищенням повноважень на таке прийняття, оскільки в розумінні статті 77 частини 1 Закону України № 889-VIII відповідач - Держпраці був не уповноважений на прийняття такого наказу з підстав того, що повноваженнями на видання спірного наказу Держпраці законодавчо володів лише 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії, та продовження такого строку законом не передбачене.

У судовому засіданні представник відповідача - Державної служби України з питань праці надав суду пояснення, у яких вказав, що тільки 06.08.20119 року відповідачем отримано лист про погодження звільнення заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області за умови дотримання вимог чинного законодавства. Крім того, позивач з 06.08.2019 по 16.08.2019 знаходилась на лікарняному, тому наказ було видано тільки 19.08.2019.

У пункті 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" Суд зазначив, що принцип "належного урядування", зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Оскільки, як встановлено судом, відповідачем порушено вимоги законодавства щодо дотримання своїх власних процедур, які передбачені Законом України "Про державну службу", то прийняття оскаржуваного наказу Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 року № 84-кт та наказу Головного управління Держпраці у Донецькій області від 19.08.2019 № 317-к та не відповідає принципу "належного урядування".

Щодо вчинення заступником Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1. дій, що виходять за межі наданих неї службових положень, перевищення службових повноважень суд зазначає наступне.

Як вже встановлено судом та вбачається із оскаржуваного наказу до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби у зв`язку з наявністю у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, а саме, за перевищення службових повноважень.

Отже, однією з підстав для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є факт вчинення ним дисциплінарного проступку. З огляду на спірні правовідносини суд має встановити наявність чи відсутність перевищення службових повноважень позивачем, що може свідчити про вчинення/невчинення дисциплінарного проступку.

Під "перевищенням" у статті 65 частині 2 пункті 7 Закону України N 889-VIII слід розуміти вчинення державним службовцем таких вчинків (у тому числі прийняття рішення, віддання наказу, розпорядження чи доручення), які виходять за межі наданих йому повноважень. Під час дисциплінарного провадження у таких справах дисциплінарна комісія та суб`єкт призначення повинні чітко визначити обсяг повноважень конкретного державного службовця, керуючись положеннями Закону N 889-VIII, інших законів України, положеннями про державний орган та/або його структурний підрозділ, а також посадовою інструкцією.

Таким чином, саме за вчинення посадовою особою таких дій які виходять за межі його повноважень, законодавець у вищевказаній нормі закону передбачав можливість застосування до такої особи найсуворішого виду дисциплінарного стягнення.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з п.1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Держпраці у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Основними завданнями Держпраці, зокрема, є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

В силу приписів п.4 Положення, Держпраці, відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; здійснює нагляд (контроль) за дотриманням умов спеціальних дозволів на користування надрами в частині державного гірничого нагляду, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

Відповідно до п.7 Положення про Головне управління Держпраці у Донецькій області Управління Держпраці під час виконання покладених на нього завдань взаємодіє в установленому порядку з територіальними органами міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами, організаціями на відповідній території з питань, віднесених до його компетенції (а.с.171-182).

Згідно розподілу обов`язків між начальником, першим заступником та заступником начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області, затверджених наказом Головного управління Держпраці у Донецькій області від 22.10.2018 № 1279, заступник начальника головного управління Держпраці у Донецькій області здійснює керівництво роботою, координує та контролює роботу безпосередньо підпорядкованих йому структурних підрозділів Управління Держпраці: управління з питань праці, відділ контролю південного напрямку, відділ контролю північного напрямку, відділ контролю західного напрямку, відділ контролю східного напрямку, відділ гігієни праці, відділ експертизи умов праці.

Наказом від 08.02.2019 № 270 «Про внесення змін до наказу Головного управління Держпраці у Донецькій області від 22.10.2018 № 1279 «Про затвердження розподілу обов`язків між начальником, першим заступником та заступником начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області» внесені зміни до наказу Головного управління Дердпраці у Донецькій області від 22.10.2018 № 1279, а саме, до п.2.4, яким передбачено, що у разі одночасної відсутності начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області та першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області, обов`язки начальника управління Держпраці у Донецькій області виконує заступник начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області.

Перший заступник начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області здійснює керівництво роботою, координує та контролює роботу безпосередньо підпорядкованих йому структурних підрозділів Управління Держпраці: спеціалізований відділ гірничого нагляду і контролю, спеціалізований відділ геолого-маркшейдерського нагляду, переробки корисних копалин, реструктуризації та шахтного будівництва, спеціалізований відділ нагляду у гірничодобувній промисловості, відділ гірничотехнічного нагляду у Покровському регіоні, відділ гірничотехнічного нагляду у Селидівському регіоні, відділ гірничотехнічного нагляду у Добропільському регіоні, відділ гірничотехнічного нагляду у Торецькому регіоні.

15.06.2017 року до Головного управління Держпраці у Донецькій області надійшов лист прокуратури Донецької області від 07.06.2017 про порушення вимог законодавства сфері використання та охорони надр, діяльності з видобування корисних копалин на території Донецькій області для відома та розгляду питання щодо ініціювання в порядку ч.1 ст. 57 Кодексу України про Надра, п. 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 615 від 30.05.2011 перед Державною службою геології на надр України питання щодо зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами переліченими у листі суб`єктам господарювання (а.с. 89-91).

Головне управління Держпраці у Донецькій області листом від 22.06.2017 повідомило заступника прокурора Донецькій області, що, на виконання листа від 07.06.2017 Головне управління направило лист №06.2/3831 від 20.06.2017 року до Державної служби геології та надр України щодо зупинення дій спеціальних дозволів на користування надрами (а.с.92).

Листом від 20.06.2017 року №06.2/3831 до Державної служби геології та надр України Головне управління Держпраці у Донецькій області за підписом начальника Шубіна В.П. надіслало інформацію про суб`єктів господарювання, які не узгоджували проекти планів розвитку гірничих робіт на 2017 рік в органах Держпраці України, та ініціювання в порядку ст. 57 ч.1 Кодексу України про Надра, п.22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету міністрів України№ 615 Державною службою геології та надр України питання про зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами щодо цих суб`єктів (а.с.93-94).

Листом від 12.02.2019 № 06.2-13-1/1472-19 до Державної служби геології та надр України Головне управління Держпраці у Донецькій області, за підписом заступника начальника ОСОБА_1. надіслало інформацію про суб`єктів господарювання, які не узгоджували проекти планів розвитку гірничих робіт на 2018 та 2019 роки в органах Держпраці України. Також, у листі зазначено, що у відповідь на листи Головного управління Держпраці від 20.06.2017 року №06.2/3831, та від 26.06.2018 року № 06.2-13-2/6845-18 Державна служба геології та надр України наказами № 378 від 28.08.2017 та № 311 від 07.09.2018 зупинила дію спеціальних дозволів на користування надрами, просить розглянути питання про ініціювання Державною службою геології та надр України зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами суб`єктам господарювання (а.с.165-169).

Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої влади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування, та діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого Постановою Кабінетну Міністрів України від 30.12.2015 № 1174.

Пунктом 4 Положення № 1174 передбачено виключний перелік завдань покладених на Держгеонадра. Згідно вказаного переліку, останній зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами поновлює їх дію у разі зупинення (п.п.10 п.10 Положення № 1174).

Вирішуючи питання про зупинення права користування надрами, орган державної влади, що видав дозвіл, повинен переконатися у дійсності наявних порушень у користуванні надрами та підстав такого зупинення.

Відповідно до п.22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ від 30 травня 2011 р. № 615 дія дозволу зупиняється органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням Мінекоенерго, центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС.

Суд зазначає, що, незважаючи на те, що форма подання зазначеним Порядком не визначена, у будь-якому випадку, документ має містити у собі реквізити, які б дозволили ідентифікувати такий документ саме як подання, а не лист, клопотання, тощо.

З урахуванням встановлених обставин, суд зазначає, що під час прийняття оскаржуваних наказів та процедури, що передувала прийняттю таких наказів, відповідачами не визначено достеменно: чи позивачка не мала права взагалі звертатися зі спірним листом від 12.02.2019 за власним підписом як заступник ГУ Держпраці у Донецькій області до Держгеонадр виходячи з посадових обов`язків позивача, чи то взагалі ГУ Держпраці у Донецькій області не мав права звертатися до Держгеонадр, як до органу, що не має територіальних органів у розумінні п.7 Положення про Головне управління Держпраці у Донецькій області.

Суд також зазначає, що спірний лист від 12.02.2019 на адресу Держгеонадр, що був підписаний позивачем, є по суті документом, що містить відомості про факти порушень вимог діючого законодавства в частині неузгодження планів робіт з боку суб`єктів господарювання - надрокористувачів. Згодом, зазначеним у листі фактам була надана відповідна правова оцінка як з боку Держгеонадр шляхом подання відповідних позовних заяв до суб`єктів господарювання, так і з боку безпосередньо судів, що розглядали ці позовні заяви з прийняттям відповідних рішень.

Виходячи з того, що, за наслідками поданих, у тому числі на підставі спірного листа за підписом позивача, Держгеонадра позовних заяв, судами, що їх розглядали, прийняті рішення як про задоволення, так і про відмову у задоволенні позовних вимог та залишення позовів без розгляду, суд робить висновок, що підписання та направлення спірного листа позивачкою не потягло за собою безумовних негативних наслідків для суб`єктів господарювання без передбачених підстав, а слугувало лише інформацією про виявлені порушення, що мали бути перевірені та були перевірені встановленим порядком, за наслідком чого, така інформація або знайшла своє підтвердження, або ні.

У той же час, не направлення такого листа за наявності порушень, що виявлені ГУ Держпраці у Донецькій області, з урахуванням вимог листа прокуратури Донецької області від від 07.06.2017, потягнуло б за собою надання незаконних переваг суб`єктам господарювання, у діяльності яких виявлені порушення, що, з урахуванням, зокрема, обов`язків та посади, яку обіймала позивач ОСОБА_1 , та цілей та завдань ГУ Держпраці у Донецкій області загалом, не повною мірою відповідало б вимогам законодавства.

Надаючи оцінку змісту наказу про звільнення позивача, відповідності такого наказу вимогам чинного законодавства, та документам, що складені відповідачами, та передували виданню спірного наказу, суд зазначає наступне.

У службовій записці без дати, що складена начальником управління гірничого нагляду Неленя О.А. та направлена на адресу голови Державної служби України з питань праці Чернезі Р.Т., зазначені, зокрема, такі обставини:

- головне управління Держпраці у Донецькій області неодноразово зверталось в Державну службу геології і надр листами від 20.06.2017 № 06-2/3831, від 26.06.2018 № 06.2-13-2/6845-18 та від 12.02.2019 № 06.213-1/147219;

- згідно п.22 Порядку, дія дозволю зупиняється органом з питань надання дозволю безпосередньо або за поданням Мінприроди, центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику в сфері державного гірничого нагляду;

- Головне управління Держпраці у Донецькій області, не з`ясувавши своїх повноважень, звернулось з клопотанням до Держгеонадра, чим порушило вимоги пункту 7 Положення;

- разом з тим, у своїх листах зазначає ряд суб`єктів, які не є надрокористувачами та не мають спеціальних дозволів;

- у зв`язку з перевищенням службових повноважень під час підготовки та направлення листа, Нелень О.А. просить відкрити дисциплінарне провадження щодо позивача.

Зі змісту наведеної службової записки, суд не має можливості зробити висновок, що саме стало підставою для відкриття дисциплінарного провадження: направлення позивачем «листів», «подання», «клопотання» або «листа» без зазначення конкретно визначеного документу з необхідними реквізитами.

Інформаційна довідка не містить підпису посадової особи, що її склала, але, з посиланням на вищезгадану службову записку, вказує лише на лист від 12.02.2019, що його було підписано та направлено позивачем.

У Висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до для дисциплінарної відповідальності по дисциплінарному провадженню щодо заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 , зазначені, зокрема, такі обставини:

- висновок складено за наслідками дисциплінарного провадження, що відкрите на підставі зазначеної службової записки;

- у висновку з посиланням на службову записку відсутні відомості про направлення в Державну службу геології і надр листів від 20.06.2017 № 06-2/3831, від 26.06.2018 № 06.2-13-2/6845-18, а є посилання виключно на лист від 12.02.2019 № 06.213-1/147219;

- згідно п.22 Порядку, дія дозволю зупиняється органом з питань надання дозволю безпосередньо або за поданням Мінприроди, центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику в сфері державного гірничого нагляду;

- Головне управління Держпраці у Донецькій області, не з`ясувавши своїх повноважень, звернулось з клопотанням до Держгеонадра, чим порушило вимоги пункту 7 Положення;

- разом з тим, у своїх листах зазначає ряд суб`єктів, які не є надрокористувачами та не мають спеціальних дозволів;

- зроблений висновок, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» - перевищення службових повноважень, а саме, позивач звернулась з клопотанням про зупинення з підстав, що не передбачені п.22 Порядку.

Зі змісту наведеного Висновку, суд робить висновок, що Висновок не повною мірою відповідає за своїм змістом службовій записці, хоча й посилається на неї, а також, знову, в суду немає можливості зробити висновок, яке саме порушення було допущене позивачем: чи то направлення «листа», чи то «листів», чи то «клопотання», чи то «подання».

Подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача аналогічне за змістом наведеним Висновку, та, відповідно, містить аналогічні невідповідності, що є неприпустимим для застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення до позивача.

У спірному наказі вказано, що, позивачка звернулась з клопотанням про зупинення з підстав, не передбачених п. 22 Порядку, у той час як у п.22 Порядку йде мова про звернення не з «клопотанням», а «поданням», а у матеріалах дисциплінарної справи, як зазначено вище, взагалі йшлося спочатку про «листи», а потім лише про «лист» від 12.02.2019.

З урахуванням наявних реквізитів документу, суд не може віднести лист від 12.02.2019 до такого виду документу як «подання» ані за змістом, ані за формою.

Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування опису дисциплінарного проступку чи інших обставин, наведених у матеріалах інших перевірок, а так само відтворення у висновку службового розслідування внесених відомостей зібраних поза службовим розслідуванням, не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими документами, на які посилаються матеріали службового розслідування, поясненнями та документами.

За таких обставин суд не може погодитися із законністю дій відповідачів з видання оскаржуваних наказів, та відповідністю оскаржуваних наказів вимогам діючого законодавства, отже, позовні вимоги в цієї частині підлягають задоволенню.

Що стосується позовних вимог про скасування наказу про проведення конкурсу на посаду позивача, суд зазначає наступне.

Позовні вимоги про скасування наказу про проведення конкурсу на посаду позивача, не є за своїм змістом похідними від позовних вимог про скасування наказів про звільнення позивача, оскільки станом на дату прийняття відповідачем Державної службою України з питань праці наказу про проведення конкурсу на посаду, що її раніше займав позивач, останню було звільнено на підставі відповідних наказів, які були чинними станом на видання такого наказу про проведення конкурсу, отже відповідач Державна служба України з питань праці, на переконання суду, мав підстави для видання спірного наказу про проведення конкурсу на посаду, що її займала позивач.

Оскільки судом визнано незаконним та таким, що підлягає скасуванню наказ Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 № 84-кт, визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці у Донецькій області від 19.08.2019 № 317-к то стягненню на користь позивача підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу з 19.08.2019 року по 30.01.2020.

Розрахунок середнього заробітку працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 № 108/95-ВР за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995(далі - Порядок № 100).

Згідно норм абзацу третього пункту 2 Порядку № 100, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Відповідно до пункту 8 Порядку № 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період (пункт).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 24.12.1999 року № 13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Оскільки позивача звільнено зі служби 19.08.2019 року, то сума виплат обчислюється за два попередні календарні місяці до звільнення. Починаючи з 19.08.2019 по 30.01.2020 включно, вимушений прогул складає 114 робочих днів.

Згідно довідки № 08-52/284-19 від 06.11.2019 середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 становить 729,44 грн.

Таким чином час вимушеного прогулу позивача з 19.08.2019 по 30.01.2020 включно складає 114 робочих днів, а тому стягненню підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 83156 грн. (729,44 грн. х 114 р.д.) з відрахуванням обов`язкових платежів.

Середній заробіток відповідно до довідки 08-52/284-19 від 06.11.2019 за місяць становить 22007,85 грн.

Згідно зі статтею 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод та інтересів людини і громадянина інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд вважає за необхідне скористатися своїм правом та вийти за межі позовних вимог стосовно вимоги стягнення заробітку за час вимушеного прогулу з Державної служби України з питань праці на користь ОСОБА_1 , у зв`язку з тим, що нарахування та виплата заробітної плати ОСОБА_1 відбувалось Головним управлінням Держпраці у Донецькій області, та саме Головне управління є роботодавцем позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 371 частини 1 пунктів 2, 3 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, в даній справі суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення на користь позивача грошового утримання (заробітної плати) за один місяць в розмірі 22007,85 грн. та поновлення позивача на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області.

Підстави для здійснення розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 139, 244-250, 255, 262, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; рнокпп: НОМЕР_1 ) до Державної служби України з питань праці (місце знаходження: вул. Десятинна, буд. 14, м. Київ, Київська область; ), Головного управління Держпраці в Донецькій області (місце знаходження: вул. Прокоф`єва, буд. 82, м. Покровськ, Донецька область; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Національне агентство з питань запобігання корупції (місце знаходження: бул. Дружби Народів, буд. 28, м. Київ, Київська область; ) про визнання незаконним та скасування наказу Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 року №84-кт; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 року №317-к; поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці в Донецькій області з 19.08.2019 року; стягнення з Державної служби України з питань праці на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань праці від 21.08.2019 року №372-к в частини проведення конкурсу на зайняття вакантної посади державної служби категорії "Б" - заступника начальника Головного управління Держпраці в Донецькій області - задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 року №84-кт.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці від 19.08.2019 року №317-к;

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці в Донецькій області з 19.08.2019 року.

В решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Головного управління Держпраці в Донецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 19 серпня 2019 року по 30 січня 2020 року в сумі 83 156 (вісімдесят три тисячі сто п`ятдесят шість) гривень 16 копійок.

Рішення суду підлягає негайному виконанню в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Головного управління Держпраці в Донецькій області з 19 серпня 2019 року та стягнення з Головного управління Держпраці в Донецькій області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі 22 007 (двадцять дві тисячі сім) гривень 85 копійок.

Вступна та резолютивна частини рішення прийняті у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 30 січня 2020 року.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 07 лютого 2020 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Л.В. Арестова