Справа № 260/1506/19
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

10 лютого 2020 рокуЛьвівСправа № 260/1506/19 пров. № А/857/125/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Ніколіна В. В.
суддів -Гінди О. М.
Качмара В. Я.

перевіривши апеляційну скаргу Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі №260/1506/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 січня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з пропуском встановленого статтею 287 КАС України строку на апеляційне оскарження, оформленням апеляційної скарги з порушенням вимог, встановлених статтею 296 КАС України, та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором №660 копію зазначеної ухвали скаржник отримав 27 січня 2020 року.

На виконання вимог вказаної ухвали скаржник подав належним чином оформлену апеляційну скаргу відповідно до кількості учасників справи. Крім того скаржником подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, що останнім днем строку подання апеляційної скарги на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року, з урахуванням вихідних днів - 30 листопада 2019 року, 01 грудня 2019 року, 07 грудня 2019 року, 08 грудня 2019 року, у які орган державної виконавчої служби не працював, є 12 грудня 2019 року.

Розглянувши вказане клопотання, суд вважає за необхідне відмовити в його задоволенні з огляду на таке.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів, а також з того, чи мав скаржник можливість своєчасно реалізувати своє право на апеляційне оскарження. В свою чергу, необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу «Res judicata» (юридичної визначеності).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, яку відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, №3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини другої зазначеної статті учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи встановлено, що предметом розгляду у вказаній справі є оскарження дій та рішення органу державної виконавчої служби.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця закріплено статтею 287 КАС України.

Відповідно до частини шостої статті 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Частиною першою статті 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення проголошено/постановлено 21 листопада 2019 року.

Таким чином, останнім днем строку подання апеляційної скарги на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року, яким вирішено спір з приводу рішення та дій органу державної виконавчої служби, був 01 грудня 2019 року.

Стаття 287 КАС України є спеціальною нормою процесуального закону, що визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, та частина шоста якої встановлює спеціальні у відношенні до статті 295 КАС України строки на апеляційне оскарження (протягом десяти днів) і порядок обчислення цього строку (з дня проголошення судового рішення).

Водночас статтею 287 КАС України не обмежено повноваження суду апеляційної інстанції щодо поновлення строку на апеляційне оскарження в порядку частини третьої статті 295 КАС України.

Отже, строк на апеляційне оскарження вважається пропущеним у разі подання апеляційної скарги після спливу десятиденного строку з дня проголошення судового рішення у справі, визначеній статтею 287 КАС України, а подання апеляційної скарги у межах процесуального строку на оскарження судового рішення, виходячи з дати отримання повного тексту такого рішення, є в силу приписів частини другої статті 295 КАС України підставою для поновлення такого строку.

Оскільки статтею 287 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною першою статті 295 КАС України), тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини другої статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічну правову позицію щодо застосування норм процесуального права Верховний Суд уже висловлював у постанові від 27.02.2019 у справі №500/6596/17, від 17.04.2019 по справі № 522/17819/17, від 17.10.2019 у справі №352/1532/18.

Копія повного тексту рішення рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі № 260/1506/19 вручена відповідачу 28 листопада 2019 року.

Отже, десятиденний строк від дати отримання копії повного тексту судового рішення, подача апеляційної скарги в межах якого, в розумінні статті 287 та частини другої статті 295 КАС України, дає право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, минув 08 грудня 2019 року.

Відповідно до частини шостої статті 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Враховуючи ту обставину, що 08 грудня 2019 року було вихідним днем (неділя), останнім днем строку для подання апеляційної скарги на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі № 260/1506/19 є перший після нього робочий день - 09 грудня 2019 року.

З матеріалів справи встановлено, що апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції здано скаржником на пошту 11 грудня 2019 року, тобто після спливу десятиденного строку від дати отримання копії повного тексту судового рішення.

Доводи апелянта про те, що до строку подання апеляційної скарги не повинні враховуватись вихідні дні - 30 листопада 2019 року, 01 грудня 2019 року, 07 грудня 2019 року, 08 грудня 2019 року, у які орган державної виконавчої служби не працював, є надуманими та такими, що не відповідають положенням чинного законодавства.

Конституційний Суд України у Рішенні від 07.07.1998 №11-рп/98 у справі щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України (справа щодо порядку голосування та повторного розгляду законів Верховною Радою України) зазначив: «Термін «дні», якщо він вживається у зазначених правових актах без застережень, означає лише календарні дні.

Відтак, з урахуванням вимог частини шостої статті 287 КАС України та частини другої статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі № 260/1506/19, мала бути подана протягом десяти календарних днів від дати отримання копії повного тексту судового рішення (28 листопада 2019 року).

Водночас, згідно з даними веб-сайту Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржуване рішення суду першої інстанції оприлюднено 25 листопада 2019 року.

Тобто, з 25 листопада 2019 року відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, мав можливість ознайомитись із рішенням суду першої інстанції в Єдиному державному реєстрі судових рішень, інформацію з якого слід вважати загальновідомою згідно із Законом України «Про доступ до судових рішень», що дозволяло скаржнику ознайомитися з повним текстом судового рішення в максимально стислі строки.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах судового розгляду справи, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас підставою для поновлення пропущеного процесуального строку можуть бути лише об`єктивні, тобто такі, що сталася за незалежних від волі особи, обставини, підтверджені належними, допустимими та достатніми у своїй сукупності доказами.

Разом з цим, на переконання суду апеляційної інстанції, в даному випадку невжиття відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, вчасних заходів щодо з`ясування стану розгляду адміністративної справи та вчасного апеляційного оскарження, не можуть давати підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Отже, наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є такими, що не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Враховуючи те, що скаржником не наведено жодних доводів з посиланням на докази, які б свідчили про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, які не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, а саме звернення до суду з апеляційною скаргою, суд апеляційної інстанції зробив висновок про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

На підставі викладеного, керуючись статтями 298, 299, 325 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі №260/1506/19 відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року у справі №260/1506/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
В. Я. Качмар