Справа № 120/2141/19а
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2020-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/2141/19а Головуючий у 1-й інстанції: Воробйова Інна Анатоліївна

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

04 лютого 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Смілянця Е. С. Охрімчук І.Г.

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

апелянта, представника відповідача, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про обов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про зобов`язання привести об`єкт будівництва (гараж) по АДРЕСА_1 до вимог будівельного паспорту №01-15-27 від 06.06.2017 р. виданого відділом житлового-комунального господарства, містобудування і архітектури Барської міської ради. На обґрунтування позову зазначено, що в ході проведення позапланової перевірки виявлено, що відповідачем проводяться будівельні роботи по реконструкції гаража з відхиленням від будівельного паспорту та з порушенням схеми забудови земельної ділянки. Відповідач вказує, що розмір реконструйованого гаража 7x8 м., в той час як по паспорту 6x7 м. Окрім того, відстань до межі сусідньої ділянки складає 0,57 м, а по паспорту повинна бути 1 м. Не дотримано й поверховості будівлі, а саме, замість одноповерхового, збудовано двоповерховий гараж. У зв`язку із чим позивачем винесено приписи про зупинення виконання будівельних робіт та усунення порушень, однак їх вимоги не виконано, що і стало підставою для звернення до суду.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Зобов`язано ОСОБА_1 шляхом перебудови привести об`єкт будівництва (гараж) по АДРЕСА_1 відповідно до вимог будівельного паспорту №01-15-27 від 06.06.2017 р. виданого відділом житлового-комунального господарства, містобудування і архітектури Барської міської ради.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі зазначає, що відсутні у позивача докази на підтвердження порушень будівельних норм, що загрожують здоров`ю або життю людини.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що у період з 20.07.2017 р. по 02.08.2017 р., на підставі направлення на проведення перевірки від 20.06.2017 р. №855-ПП посадовою особою ДАБІ у Вінницькій області здійснено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при здійсненні реконструкції гаража по АДРЕСА_1 .

За наслідком проведеної перевірки складено акт №855-ПП, у якому зафіксовані виявлені порушення. Зокрема, у акті вказано, що розмір гаража в натурі складає 7,0 м. в глиб ділянки і 8,0 м. в ширині, в той час як згідно будівельного паспорту розмір гаража після реконструкції має бути 6x7 м. Відстань до межі сусідньої ділянки складає 0,57 м., а по паспорту повинна бути 1 м. Окрім того, в ескізному намірі забудови до будівельного паспорту будівля гаража передбачена одноповерхова. Оглядом встановлено, що збудовано двоповерховий гараж. Будівельним паспортом визначено здійснювати будівництво на відстані 1 м. від вулиці Бони Сфорци, при цьому стіна гаража встановлена по межі вулиці без відступу у 1 м. (а.с.12-16).

У зв`язку із чим позивачем винесено приписи №234 від 02.08.2017 р., яким зобов`язано ОСОБА_1 привести гараж у відповідність до будівельного паспорту та №235 від 02.08.2017 р., яким зобов`язано ОСОБА_1 припинити будівництво гаража (а.с.19-20).

В період з 07.11.2017 р. по 16.11.2017 р. проведено перевірку, за наслідком якої складено акт №1171-ПП, яким зафіксовано факт не виконання приписів, що і стало підставою для звернення до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем допущено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при реконструкції гаража по АДРЕСА_1 .

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Закон України Про регулювання містобудівної діяльності встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 №553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.п.16-17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України Про архітектурну діяльність будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Абзацом четвертим ч.1 ст.25 Закону України Про основи містобудування визначено, що особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, встановлену законом.

Згідно пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Приписами пунктів 16,17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до приписів статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Як вбачається з матеріалів справи, розмір гаража по АДРЕСА_1 складає 7,0 м в глиб ділянки і 8,0 м в ширині, в той час як згідно будівельного паспорту виданого 06.06.2017 р. розмір гаража після реконструкції має бути 6x7 м.

Згідно пункту 3.25 ДБН 360-92 для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м.

При цьому, відстань від реконструйованого гаража до межі сусідньої ділянки складає 0,57 м., в той час, як має бути 1 м.

Крім цього, в ескізному намірі забудови до будівельного паспорту будівля гаража передбачена одноповерхова, тоді як із матеріалів перевірки видно, що гараж збудовано двоповерховий. Також будівельним паспортом визначено здійснювати будівництво на відстані 1 м від вулиці Бони Сфорци, проте фактично стіна гаража встановлена по межі вулиці без відступу у 1 м.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції, зобов`язуючи відповідача, шляхом перебудови привести об`єкт будівництва (гараж) до вимог будівельного паспорту, не врахував чи можливо це технічно.

Так, відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.09.2015р., після смерті батька позивача - ОСОБА_2 , позивач успадкував лише 1/3 частку спадкового майна, до якого відноситься і гараж, який являється предметом судового розгляду по даній справі. Крім того, власниками, є також брат ОСОБА_2 і мати ОСОБА_3 позивача. Отже, брат і мати позивача є співвласниками даного гаража. Зазначені обставини також підтверджуються витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.97-99).

Однак, позов подано лише до ОСОБА_1 - відповідача у справі.

Зазначені обставини безпідставно залишені поза увагою судом першої інстанції та не враховані при з"ясуванні обставин спірних правовідносин.

За таких підстав, вимога зобов"язального характеру лише до позивача - одного із трьох співвласників у тому числі і гаража, не може вважатися правомірною так як зачіпає права інших співвласників.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про обов`язання вчинити дії скасувати.

Прийняти нове рішення про відмову Державній архітектурно-будівельній інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області в задоволенні позову.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 06 лютого 2020 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Смілянець Е. С. Охрімчук І.Г.