Справа № 826/10135/16
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2020-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2020 року м. Київ № 826/10135/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Прометей - Сяйво"

до Державної архітектурно - будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Прометей - Сяйво" (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві №31/15/10/26-25/1111/02/1 від 11 листопада 2015 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування на Товариство з обмеженою відповідальністю "Прометей - Сяйво".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що висновки відповідача, викладений в акті перевірки про те, що проект "Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. "А" у Печерському районі м. Києва" має запроектовані рішення з реконструкції є безпідставним, що вказує на безпідставність та протиправність оскаржуваної постанови №31/15/10/26-25/1111/02/1 від 11 листопада 2015 року.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючою суддею у адміністративній справі №826/10135/16 визначено суддю Окружного адміністративного суду міста Києва Кузьменко А.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 липня 2018 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання.

Заперечуючи проти задоволення позову представник відповідача зазначив, що проект "Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. "А" у Печерському районі м. Києва" розроблений відповідно до ДБН А.2.2-3-212 «Склад та зміст проектної документації» (чинний на момент пророблення проектної документації) фактично містить запроектовані рішення з реконструкції житлової будівлі за адресою вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 (загальна площа приміщень збільшується з 631,10 кв.м. до 829,70 кв.м.) розроблена без вихідних даних на проектування (без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та без урахування основних вимог до реставрації та ремонтно-відновлювальних робіт на об`єктах культурної спадщини). З огляду на викладене, відповідачем прийнята оскаржувана постанова 31/15/10/26-25/1111/02/1 від 11 листопада 2015 року

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києві від 18 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

В судовому засіданні 20 листопада 2018 року представники сторін клопотали про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з частиною 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Судом встановлено, що відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 533, на підставі вимоги Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київської області № 51/2/1-52383 від 12 жовтня 2015 року, посадовою особою відповідача проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: "Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, Ѕ", за результатами якої складено акт від 02 листопада 2015 року (далі - акт перевірки).

Відповідно до акту перевірки відповідачем під час перевірки встановлено наступне: 22 лютого 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зареєстровано подану заявником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «Трігліф» декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ13 на об`єкт: «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, Ѕ». Категорія будівництва визначена проектувальником Товариством з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» - ІІІ (третя).

Товариству з обмеженою відповідальністю «Трігліф» на праві приватної власності належать нежилі приміщення на вул. Басейна/Крутий узвіз, Ѕ у Печерському районі м. Києва: нежилі приміщення № 1, 2 (групи приміщень № 28), загальною площею 58,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 028099, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-23 за реєстровим № 321-П від 23 січня 2008 року); нежилі приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в) загальною площею 198,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 030695, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-29 за реєстровим № 321-П від 03 січня 2008 року); нежиле приміщення № 24 (групи приміщень № 28) загальною площею 373,90 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 009466, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-21 за реєстровим № 321-П від 04 травня 2008 року). Загальна площа вищевказаних приміщень складає 631,1 кв. м.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Трігліф» у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ13 від 22 лютого 2013 року у графі «характеристика інших нежитлових приміщень (за наявності): загальна площа нежитлових приміщень об`єкта будівництва» зазначена площа 829,7 кв. м. замість 631 кв. м.

Встановлено, що проект «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, Ѕ», розроблений ТОВ «Прометей-Сяйво», відповідно до ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації» (діяв на момент розроблення проектної документації) фактично містить запроектовані рішення з реконструкції житлової будівлі на вул. Басейній, Ѕ у Печерському районі м. Києва, оскільки змінюють основні техніко-економічні показники (відповідно до проекту загальна площа приміщень збільшується з 631,10 кв.м. до 829,70 кв. м.), чим порушено вимоги п. 4.2 ДБН А.2.2-3-2012» (діяв на момент розроблення проектної документації).

Отже, замовником Товариством з обмеженою відповідальністю «Трігліф» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 13 від 22 лютого 2013 року у частині зазначення загальної площі нежитлових приміщень (за наявності) та визначення найменування проектної документації, чим порушено частину 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також встановлено, що проектувальником Товариством з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» запроектовано виконати будівельні роботи в приміщеннях та на земельних ділянках, що не належать Товариству з обмеженою відповідальністю «Трігліф», чим порушено частину 4 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Оскільки змінюється зовнішня конфігурація об`єкту, відповідно до пункту 25 «Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», затвердженого наказом Мінрегіонбуду України № 109 від 07 липня 2011 року, замовнику необхідно отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки.

Отже, проектна документація розроблена без вихідних даних на проектування, а саме без містобудівних умов та обмежень земельно ділянки, чим порушено частину 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункти 4.1, 4.2, 4,3 ДБН А.2.2.-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво (який діяв на момент розроблення проектної документації).

Таким чином, проектна організація Товариство з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» передала Товариству з обмеженою відповідальністю «Трігліф» проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів та правил, чим порушено норми статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також за результатом проведеної перевірки відповідачем складений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 листопада 2015 року.

За результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інженером будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 листопада 2015 року №31/15/10/26-25/1111/02/1, якою за порушення позивачем статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 124 020,0 грн.

Незгода позивача із постановою 31/15/10/26-25/1111/02/1 від 11 листопада 2015 року зумовила його звернення до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

За змістом статті 41 Закону України №3038-VI від 17 лютого 2011 року "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі по тексту - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в тому числі Держархбудінспекцією.

Пунктом 2 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Крім того, вказаним Порядком визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, відповідно до пункту 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронного органу.

Відповідно до пункту 7 Порядку строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 16 зазначеного Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з системного аналізу наведених правових положень, суд приходить до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Аналіз наведених норм діючого законодавства та наявних в матеріалах справи доказів дає суду підстави дійти до висновку, що перевірка проведена посадовими особами відповідача у межах повноважень, визначених законом, із дотриманням порядку щодо підстав для її проведення та оформлення результатів, тобто процедурних порушень з боку посадових осіб відповідача судом не виявлено.

Суд зауважує, що в обґрунтування позовних вимог позивач заперечує наявність порушень, які були виявлені відповідачем під час перевірки та описані в акті перевірки.

Так, з матеріалів справи вбачається та позивачем не заперечується, що будівля за адресою: вул. Басейна/Крутий узвіз Ѕ у Печерському районі м. Києва перебуває на обліку як пам`ятка архітектури місцевого значення відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 21 січня 1986 року з охоронним номером № 119.

Міністерство культури України листом № 24/43 від 11 грудня 2013 року погодило науково-проектну документацію з визначенням предмету охорони пам`ятки культурної спадщини, розробленої у 2012 році інститутом «УкрНДІпроектреставрація», відповідно до якої предметом охорони об`єкта культурної спадщини визначено: архітектурно-композиційне рішення головних фасадів уздовж вулиці Басейної та Крутого узвозу 2,3,4 поверхів, включно з вінчаючим карнизом та аттиками, архітектурно-художні елементи головних фасадів 2,3,4 поверхів, включно з вінчаючим карнизом та аттиками, які репрезентують київську школу в період розвитку історичних стилів на зламі ХІХ-ХХ століть.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини», консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, на підставі погодженої з ним науково-проектної документації.

Консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

У складі організаційно-функціональної структури підприємства - виконавця робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток мають передбачатися підрозділи та/або фахівці, які забезпечують виконання відповідних виробничо-технічних, виробничих функцій.

Головний архітектор проекту, керівники та виконавці робіт повинні мати освітні та освітньо-кваліфікаційні рівні для проведення відповідних робіт.

Таким чином, здійснення будівельних робіт на об`єкті, який віднесено до кола пам`яток архітектури місцевого значення, має відбуватися виключно після отримання дозволу на виконання будівельних робіт, оскільки позивач мав бути обізнаний з встановленими обмеженнями щодо використання його власності.

Міністерство культури України листом № 25/48 від 11 грудня 2012 року погодило проектну документацію «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень №4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2», розроблену Товариству з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» у 2012 році.

Проте, відповідачем під час перевірки встановлено, що відповідно до листа № 060-5903 від 28 жовтня 2015 року Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради, останнім не погоджувалась науково-проектна документація та не надавався дозвіл на виконання будівельних робіт.

З огляду на викладене, суд вважає обґрунтованими доводи відповідача, що проектна документація розроблена без урахування основних вимог до реставрації, консервації та ремонтно-відновлювальних робіт на об`єкті культурної спадщини, передбачених вимогами ДБН В 3.2.1-2004 «Реставраційні, консерваційні та ремонтні роботи на пам`ятках культурної спадщини», а саме: не розроблена науково-проектна документація на проведення ремонтних робіт, відсутнє реставраційне завдання.

Як зазначено вище, Товариству з обмеженою відповідальністю «Трігліф» на праві приватної власності належать нежилі приміщення по вул. Басейна/Крутий узвіз, Ѕ у Печерському районі м. Києва: нежилі приміщення № 1, 2 (групи приміщень № 28), загальною площею 58,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 028099, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-23 за реєстровим № 321-П від 23 січня 2008 року); нежилі приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в) загальною площею 198,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 030695, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-29 за реєстровим № 321-П від 03 січня 2008 року); нежиле приміщення № 24 (групи приміщень № 28) загальною площею 373,90 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 009466, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-21 за реєстровим № 321-П від 04 травня 2008 року). Загальна площа вищевказаних приміщень складає 631,1 кв. м.

З матеріалів справи вбачається, що розроблений позивачем проект «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень №4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2» фактично містить запроектовані рішення з реконструкції житлової будівлі по вул . Басейній /Крутий узвіз №1/2, оскільки змінюються основні техніко-економічні показники (загальна площа приміщень збільшується з 631,10 кв.м. до 829,70 кв.м.).

Так, згідно аркушу №7 «Проектний план цокольного поверху» будівництво сходової клітини (осі « 1» - « 1-1») з фасадної сторони будинку передбачено влаштування сходів, тамбуру (приміщення №1), підсобного приміщення (приміщення №2) та території засипаного землею приямку (осі « 1» - « 3»).

Згідно аркушу №8 «Проектний план першого поверху» в технічному підпіллі під дворовою частиною будинку (приміщення №12) (осі « 2» - « 3» та «Ж» - «Е»), будівництво сходової клітини (приміщення №3), тамбуру (приміщення №13) (осі « 1» - « 2»).

Згідно аркушу №9 «Проектний план другого поверху» будівництво сходової клітини (приміщення №7) (осі « 1» - « 1/1» та «Г»-«Д»).

Так, відповідач вказує, що зазначені будівельні роботи запроектовано виконати на земельній ділянці, що не належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Тригліф».

Отже, проектна документація розроблена без вихідних даних на проектування, а саме: містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Частиною 2 статті 26 Закону № 3038-VI встановлено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Одночасно пунктом 1 частини 1 статті 29 Закону № 3038-VI передбачено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження.

З огляду на викладене, висновок відповідача про порушення позивачем статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» знайшов підтвердження під час розгляду справи.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про наявність у відповідача підстав для прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №31/15/10/26-25/1111/02/1 від 11 листопада 2015 року.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваної постанови з урахуванням вимог частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Зважаючи, що у задоволенні позову сторони відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, - судові витрати не підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Прометей - Сяйво" відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко