Справа № 540/2746/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

07 лютого 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/2746/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Собчук Є.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, в якій просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50 в сумі 15819,54 грн.

Ухвалою від 18.12.2019 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений суддею строк позивач усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 13.01.2020 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 07.02.2020 р. о 09:00 год.

Ухвалою від 29.01.2020 р. задоволено заяву представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 07.02.2020 р. замінено первинного відповідача Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі.

29.01.2020 р. від представника Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду. Клопотання мотивоване тим, що вимога про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50 була направлена на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та отримана ним 17.01.2019 р. З позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду 13.12.2019 р., тобто з пропуском 10-денного строку звернення до суду, встановленого Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування". Крім того, до суми недоїмки, вказаної у вимозі про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50, увійшла заборгованість з єдиного внеску станом на 31.10.2018 р. В той же час, у зв`язку з наявною станом на 30.11.2019 р. заборгованості позивача зі сплати єдиного внеску у розмірі 20112,84 грн. сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 03.12.2019 р. № Ф-5976-50, в яку увійшла і заборгованість станом на 31.10.2018 р. у сумі 15819,54 грн., яка також оскаржена позивачем до суду та є предметом розгляду у справі № 540/47/20.

Позивач та представник позивача заперечували проти заявленого клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною 1, 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, перебіг процесуальних строків звернення до суду згідно з положеннями КАС України починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Одночасно процесуальним законодавством передбачена можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Предметом даного позову є оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати, а також порядок та строки оскарження рішення контролюючого органу щодо його нарахування регламентується нормами Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 р. № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI ).

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону № 2464-VI його дія поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Пунктом 4 частини 1 статті 6 Закону № 2464-VI встановлено право платника єдиного внеску оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно ч.4 ст.25 Закону № 2464-VI орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку. У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже вказаними положеннями визначений порядок дій платника в разі незгоди з отриманим рішенням про нарахування заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску - в адміністративному чи судовому порядку. При цьому Законом № 2464-VI встановлено 10-денний строк на оскарження вимоги про сплату недоїмки.

З аналізу вказаних законодавчих норм вбачається, що у випадку, коли особа вважає протиправним рішення контролюючого органу щодо розрахунку суми єдиного соціального внеску, вона має право звернутися до суду у більш стислі строки, ніж на загальних підставах. Звернення до суду з пропуском цього строку за відсутності поважних причин позбавляє таку особу права захисту в судовому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує вимогу про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50. З позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду 13.12.2019 р. Ухвалою від 18.12.2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу строк для подачі обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропускаю. На виконання ухвали позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з відповідними доказами, проаналізувавши які суд дійшов висновку про те, що строк звернення до суду з позовною заявою позивачем не пропущено.

Таким чином судом ще під час відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі вирішено питання щодо дотримання ОСОБА_1 строку звернення до суду з позовною заявою.

Будь-яких інших доказів, які спростовують висновки суду про подання позивачем позовної заяви у встановлені строки, відповідачем не надано.

Що стосується долученого до клопотання рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, суд зазначає наступне.

Процедура нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів регулюється нормами Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 р. № 449 (далі - Інструкція № 449).

Відповідно до пункту 4 розділу VI Інструкції № 449 після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику. При надсиланні вимоги платнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення корінець вимоги залишається в органі доходів і зборів. При врученні вимоги платнику під підпис така вимога залишається у платника, а корінець вимоги, на якому платник проставляє свій підпис, - в органі доходів і зборів.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи або його відокремленого підрозділу, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові.

Отже, положення Інструкції № 449 дійсно передбачають, що вимоги про сплату недоїмки вважається належним чином врученою платнику, якщо вона надіслана на його адресу рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Разом з тим, дана обставина підлягає доведенню контролюючим органом в порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Так, відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

На підтвердження заявлених обставин представником відповідача долучено до матеріалів справи копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яким на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) направлено поштове відправлення (дата відправлення не вказана) з відміткою працівника поштового зв`язку про вручення 17.01.2019 р.

Однак з нього неможливо ідентифікувати вміст такого поштового відправлення, більше того стверджувати, що таким на адресу позивача була направлена саме вимога про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50.

З огляду на викладене, надана відповідачем копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення в розумінні норм ст.73 КАС України не є належним доказом на підтвердження обставин обізнаності позивача 17.01.2019 р. про існування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 12.11.2018 р. № Ф-5976-50.

Стосовно доводів відповідача про збільшення суми боргу (недоїмки) станом на 30.11.2019 р. до 20112,84 грн., що стало наслідком формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 03.12.2019 р. № Ф-5976-50, то відповідачем жодним чином не мотивовано, яким чином даний факт впливає на дотримання ОСОБА_1 строків звернення до суду з позовною заявою у цій справі.

Таким чином, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.240, 243, 248 КАС України, суд -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 07.02.2020 р.

Суддя О.І. Бездрабко