Справа № 420/7301/19
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7301/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Приватної фірми Тєллус (, адреса: 65031, вул. Академіка Воробйова 3/1, м. Одеса) до Головного управління ДПС в Одеській області (, адреса: 65044, вул. Семінарська 5, м. Одеса) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

ВСТАНОВИВ:

04.12.2020 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов приватної фірми Тєллус до Головного управління ДПС в Одеській області в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби в Одеській області № від 01.10.2019 року про застосування до Приватної фірми ТЄЛЛУС (), штрафних санкцій у розмірі 21758,56 грн.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що контролюючим органом застосовано штрафні санкції, підставою для яких стали висновки камеральної перевірки про порушення позивачем граничних строків, передбачених ст. 2011 ПК України для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, яка оформлена актом перевірки №187/15-32-51-06/30210100 від 18.12.2018 року. Однак, позивач вказує, що податкові накладні та розрахунки коригування, строки реєстрації яких були предметом камеральної перевірки, відповідають критеріям, за яких позивач звільнений від відповідальності, передбаченої п. 1201.1 ст. 1201 ПК України.

Ухвалою суду від 09.12.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, за наявними у справі матеріалами.

26.12.2019 року через канцелярію суду за вхід. № 49575/19 надано відзив на адміністративний позов, в обґрунтування якого зазначено, що ГУ ДФС в Одеській області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкової накладної/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт №3682/15-32-51-06/3021010 від 17.05.2019 року, із зазначенням порушень платником податку на додану вартість граничного строку, передбаченого ст. 201 ПК України, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів /послуг для операції: які звільненні від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою). Відповідач вказує, що за порушення термінів реєстрації податкових накладних або розрахунків коригування в ЄРПН або відсутність реєстрації податкових накладних або розрахунків коригування в ЄРПН передбачені штрафні санкції, визначені ПК України.

03.01.2020 року через канцелярію суду за вхід. №481/20 позивачем надано відповідь на відзив, у якій позивач зазначає, що відповідачем у своєму відзиві не спростовано доводів позовної заяви. Також, позивач вказує на те, що ПФ «Тєллус» здійснює діяльність, яка звільнена від оподаткування, а зведені податкові накладні складені у зв`язку з початком використання придбаного товару у власній неоподаткованій діяльності. На думку позивача, відповідач не встановив відмінність зведених податкових накладних від податкових накладних які оподатковуються ПДВ.

Вивчивши матеріали справи, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, відзив, відповідь на відзив, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Приватна Фірма "ТЄЛЛУС" (ПФ "ТЄЛЛУС") зареєстрована 07.12.1998 р., дата запису: 29.05.2006р., номер запису: 1 019859. Основний код діяльності КВЕД 32.50 Виробництво медичних і стоматологічних інструментів і матеріалів. Перебуває на обліку в головному управлінні ДФС в Одеській області з 24.12.1998 р.; номер взяття на облік:

17.05.2019 ГУ ДФС в Одеській області проведено камеральну перевірку ПФ ТЄЛЛУС, за результатами якої складено акт №3682/15-32-51-06/3021010 від 17.05.2019 року щодо своєчасності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку корегування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на 2017 - 2018 роки.

При перевірці використано:

- інформацію, яка зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Питання, що підлягали перевірці:

- податкові накладні та/або розрахунки коригування до таких податкових накладних з ЄРПН, дата складання яких припадає на лютий - грудень 2017 року та січень - вересень 201 8 року;

- дотримання платником податків вимог ст.201 Податкового Кодексу України;

- дотримання вимог Постанови Кабінету Міністрів України, від 29.12.2010, № 1246 Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних (із змінами та доповненнями).

Перевіркою встановлено:

Порушення граничного строку, передбаченого ст.201 ПКУ, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- податкової накладної № 611 від 31.12.2017, зареєстрованої 02.02.2018 (кількість днів затримки - 18);

- податкової накладної № 822 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 823 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 824 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 829 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 827 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 830 від 31.12.2018, зареєстрованої 24.01.2019 (кількість днів затримки - 9);

- податкової накладної № 812 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 815 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 814 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 816 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 819 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 818 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 821 від 31.12.2018, зареєстрованої 22.01.2019 (кількість днів затримки - 7);

- податкової накладної № 825 від 31.12.2018, зареєстрованої 23.01.2019 (кількість днів затримки - 8);

- податкової накладної № 826 від 31.12.2018, зареєстрованої 23.01.2019 (кількість днів затримки - 8);

- податкової накладної № 242 від 30.09.2018, зареєстрованої 17.10.2018 (кількість днів затримки - 2);

- податкової накладної № 813 від 31.12.2018, зареєстрованої 21.01.2019 (кількість днів затримки - 6);

- податкової накладної № 1166 від 30.11.2018, зареєстрованої 20.12.2017 (кількість днів затримки - 5);

- податкової накладної № 828 від 31.12.2018, зареєстрованої 25.01.2019 (кількість днів затримки - 10);

- податкової накладної № 817 від 31.12.2018, зареєстрованої 25.01.2019 (кількість днів затримки - 10);

- податкової накладної № 820 від 31.12.2018, зареєстрованої 25.01.2019 (кількість днів затримки - 10);

01.10.2019 ГУ ДПС в Одеській області на підставі акта камеральної перевірки за порушення ПФ ТЄЛЛУС граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 Податкового кодексу України, прийнято податкове повідомлення-рішення №.

Відповідно до вказаного податкового повідомлення-рішення до позивача застосовано штрафні санкції згідно зі статтею 1201.1 ПК України:

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 217034 грн. 05 коп.

- застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 21703, 44 грн.;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 275 грн. 06 коп.

- застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 55,12 грн.

Загальна сума штрафу становить 217309,65

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу, єдиний реєстр податкових накладних, це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування, реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Відповідач провів камеральну перевірку шляхом аналізу даних, які містяться у поданих платником податків звітах та деклараціях. Відповідно до бази даних ДФС (ІС Податковий блок та Єдиний реєстр податкових накладних) податковий орган перевіряв дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, де встановив порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Реєстрація податкових накладних відбувається у відповідності до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу та Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569.

Зареєструвати такий документ в Єдиному реєстр податкових накладних можна з 0 до 23-ї години. Адже, відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 29.12.2010 р. №1246, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі Державній податковій службі з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу, контролюючі органи мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи. Відповідно до пункту 111.1 статті 111 Податкового кодексу, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності, зокрема, фінансова.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені (пункт 111.2 статті 111 Податкового кодексу).

Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, встановлено статтею 1201 Податкового кодексу.

Згідно з пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Вищенаведеними нормами передбачається відповідальність за порушення строку реєстрації податкової накладної у вигляді штрафу незалежно від причин, порушення вказаних строків.

Як вбачається з матеріалів справи, сам факт порушення ПФ ТЄЛЛУС податкового законодавства щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не спростовується позивачем, спірним є питанням звільнення ПФ ТЄЛЛУС від відповідальності з підстав не охоплення предметом камеральної перевірки питання оформлення податкових накладних за операціями, які підлягають оподаткуванню.

З цього приводу слід зазначити наступне, мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.

Предметом камеральної перевірки, в редакції підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Тобто, об`єктом камеральної перевірки за положеннями цієї норми є серед іншого дані Єдиного реєстру податкових накладних. Саме аналізуючи дані цього реєстру у ході проведення камеральної перевірки ГУ ДФС в Одеській області встановило порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних за лютий - грудень 2017 року та січень вересень 2018 року, що і стало підставою для накладення штрафу.

На користь такого висновку свідчить також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 1 січня 2017 року підпункту 75.1.1 абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Аналогічну позицію викладено Верховним Судом у постанові від 05 червня 2018 року по справі № 803/1315/17.

Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.

Разом з тим, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Аналогічну позицію викладено Верховним Судом у постановах від 23 червня 2018 року по справі №803/552/17, від 21 червня 2018 року по справі № 813/448/17, від 27 лютого 2018 року по справі № 808/918/17, від 13 лютого 2018 року по справі № 805/4016/16-а.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що предметом камеральної перевірки, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про правомірність прийнятого ГУ ДПС в Одеській області податкового повідомлення-рішення від 01.10.2019 № .

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Підстави для розподілу судових витрат в порядку ст.139 КАС України відсутні.

Керуючись ст. ст. 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Приватної фірми Тєллус до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Головуючий суддя Токмілова Л.М.

.