Справа № 826/17753/18
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Комунальне підприємство «Київпастранс» про визнання протиправним та скасування рішення від 13.07.2018, за апеляційною скаргою Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019, -

В С Т А Н О В И Л А:

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення від 13 липня 2018 року про скасування дії пункту 1 наказу від 28 листопада 2017 року №736 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Наявні в матеріалах справи докази, на підставі яких судом першої інстанції винесено рішення дозволяють суду апеляційної інстанції розглядати справу та робити висновки стосовно законності рішення суду першої інстанції.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі наказу Держархбудінспекції від 23 березня 2018 року №366 «Про затвердження плану перевірок уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІ квартал 2018 року» призначено планову перевірку Департаменту строком проведення перевірки з 01 червня 2018 року по 27 червня 2018 року.

За результатами проведення планової перевірки дотримання Департаментом вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, уповноваженими особами відповідача складено Акт від 13 липня 2018 року, відповідно до висновків якого встановлено порушення вимог пункту 4.17 Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394 (далі - Положення №337/9394).

В Акті перевірки зазначено, що КП «Київпастранс» звернулося до Департаменту із заявою від 15 листопада 2017 року щодо присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна, розташованому по вул. Попудренка, 1 у Дніпровському районі м. Києва (нежитлова будівля). Департаментом видано наказ №736 від 28 листопада 2017 року «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві» - вул. Попудренка, 9-Б.

Разом з тим, встановлено, що до вказаної заяви не додано документів, передбачених пунктом 4.17 Положення №337/9394, а саме: завіреної в установленому порядку копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

У зв`язку з цим Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції України прийнято рішення від 13 липня 2018 року про скасування дії пункту 1 наказу від 28 листопада 2017 року №736 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи наявність у відповідача повноважень щодо скасування рішення об`єкта нагляду, яке порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, Держархбудінспекція самостійно усунула виявлені порушення шляхом скасування наказу позивача від 05 березня 2018 року №191 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

Апелянт в свою чергу посилається на те, що відповідач не оформив належних чином результати перевірки, чим грубо порушено вимоги п. 6 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 29, п. 32 Порядку 698, а саме, не складено протоколу про правопорушення за формою встановленою Мінрегіоном; не винесено припису, на офіційному сайті Держархбудінспекції відсутня оприлюднена інформація про рішення від 13.07.2018 прийняте Відповідачем.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VІ (надалі - Закон №3038-VІ).

В преамбулі зазначеного Закону вказано, цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №3038-VІ, відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України «Про Генеральну схему планування території України», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду», «Про землеустрій», іншими нормативно-правовими актами.

У відповідності до статті 41-1 Закону №3038-VІ, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, у редакції постанови Кабінету міністрів України від 07 червня 2017 року №408, затверджено Положення про Держархбудінспекцію (далі - Положення №294), відповідно до пункту 1 якого ДАБІ України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затверженим Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок № 698).

Пунктом 2 Порядку № 698 передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно із підпунктами 1, 2 пункту 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів.

Порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві встановлює Положення про реєстр адрес у місті Києві, затверджене рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394.

Так, затверджене рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 року N 337/9394 Положення про реєстр адрес у місті Києві (далі - Положення) розроблено на основі законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року N 559 «Про містобудівний кадастр», рішення Київської міської ради від 24 травня 2012 року N 588/7925 «Про Службу містобудівного кадастру», рішення Київської міської ради від 20 вересня 2012 року N 70/8354 «Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки» і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Приписи п. п. 4.1, 4.2 Положення визначають, що присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Як зазначалося вище, за результатами перевірки встановлено, що Департаментом видано наказ №736 від 28 листопада 2017 року «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві» - вул. Попудренка, 9-Б, без документів, передбачених пунктом 4.17 Положення №337/9394, а саме: завіреної в установленому порядку копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Відповідно до абз.9 пункту 4.17 Положення №337/9394, у разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Однак, під час розгляду документів, поданих КП «Київпастранс» позивачем вказані вимоги не дотримано.

Обставини відсутності серед поданих КП «Київпастранс» документів, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, щодо надання поштової адреси якій зверталася третя особа у справі, позивачем не заперечуються та підтверджуються матеріалами справи.

Вказане свідчить про те, що приймаючи документи КП «Київпастранс» щодо надання поштової адреси без усього обсягу документів, визначених пунктом 4.17 Положення №337/9394 Департаментом було порушено процедуру розгляду відповідних заяв.

Підпунктом 6 пункту 5 Порядку № 698 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Отже, як встановлено судом першої інстанції, відповідач має право у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності скасовувати дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду.

Відповідно до пункту 32 Порядку №698 інформація про наявність рішення від 13 липня 2018 року оприлюднена відповідачем на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Виходячи з меж апеляційного оскарження, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 у справі за адміністративним позовом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Комунальне підприємство «Київпастранс» про визнання протиправним та скасування рішення від 13.07.2018 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 07.02.2020