Справа № 807/1280/15
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про поновлення провадження у адміністративній справі

03 лютого 2020 рокум. Ужгород№ 807/1280/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Гаврилка С.Є., суддів: Микуляк П.П., Скраль Т.В. розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду питання щодо поновлення провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

03 липня 2015 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної казначейської служби України (01601. м.Київ, вул. Бастіона, 6, ), Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. П. Мирного, 2а, ), яким просить суд: "1. Відкрити провадження у адміністративній справі; 2. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної казначейської служби України від 05 червня 2015 року № 510-о "Про звільнення ОСОБА_1 "; 3. Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області з 13 червня 2015 року; 4.Стягнути з Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 червня 2015 року по день ухвалення судового рішення."

Згідно протоколу від 03 липня 2015 року за результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю - Шешеня О.М., суддів Скраль Т.В. та Микуляк П.П. (а.с. 1).

Ухвалою суду від 03 липня 2015 року відкрито провадження у адміністративній справі за вказаним позовом.

31 липня 2017 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду провадження в адміністративній справі № 807/1280/15 за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу було зупинено - до вирішення Конституційним Судом України конституційної справи за зверненням Верховного Суду України, 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України положень Закону України "Про очищення влади" та набрання відповідним рішенням законної сили (а.с.а.с. 88-90).

10 квітня 2019 року суддя Шешеня О.М. (головуючий суддя у даній адміністративній справі) відрахований із штату суду, як такий, що звільнений у відставку та згідно статті 31 КАС України адміністративну справу № 807/1280/15, передано на повторний автоматизований розподіл за результатами якого визначено головуючого суддю по вказаній справі - Гаврилка С.Є..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2019 року було прийнято до розгляду дану адміністративну справу на стадії зупинення провадження.

Вирішуючи питання про поновлення провадження у справі суд враховує наступне.

20 листопада 2014 року Верховний Суд України звернувся до Конституційного Суду України з конституційним поданням щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень пункту 6 частини першої, пунктів 2, 13 частини другої, частини третьої статті 3 Закону України від 16 вересня 2014 року № 1682-VII "Про очищення влади".

Також, 20 січня 2015 року 47 народних депутатів України звернулися до Конституційного Суду України з конституційним поданням щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень частин третьої, шостої статті 1, частин першої, другої, третьої, четвертої, восьмої статті 3, пункту 2 частини п`ятої статті 5, пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 16 вересня 2014 року № 1682-VII "Про очищення влади".

Ухвалою від 01 квітня 2015 року Перша колегія Конституційного Суду України об`єднала провадження за вищевказаними трьома конституційними поданнями в одне конституційне провадження.

Зокрема, на офіційному сайті Конституційного Суду України розміщено інформацію про те, що ухвалами колегії суддів Конституційного Суду України відкриті конституційні провадження за вищезазначеними поданнями, ухвалою Конституційного Суду України об`єднано конституційні провадження у справу, справа розглядається Судом з 6 липня 2017 року (http://www.ccu.gov.ua/novyna/konstytuciyni-podannya-stanom-na-29-zhovtnya-2019-roku).

При цьому, станом на 03 лютого 2020 року відсутня офіційна інформація щодо розгляду Конституційним Судом України вищезазначеної справи, об`єднаної в одне конституційне провадження.

Також, суд констатує, що 17 жовтня 2019 року Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) прийнято рішення у справі "Полях та інші проти України" (заяви №№ 58812/15, 53217/16, 56099/16, 23231/18 та 47749/18), яка стосувалась звільнення п`яти державних службовців згідно із Законом "Про очищення влади".

Згідно з прес-релізом секретаря ЄСПЛ 356 (2019) від 17 жовтня 2019 року, за наслідками розгляду справи "Полях та інші проти України" ЄСПЛ дійшов висновку про порушення, в тому числі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зокрема, розглядаючи справу перших трьох заявників як скаргу на тривалість внутрішнього судового розгляду, який тривав понад чотири з половиною роки на одному рівні юрисдикції, включаючи провадження в Конституційному Суді про конституційність Закону про люстрацію, ЄСПЛ констатував, що специфіку судочинства в Конституційному Суді потрібно враховувати при розгляді питання тривалості провадження у справах заявників, однак цей фактор не надає повне пояснення затримки судового розгляду в таких справах.

Як зазначив ЄСПЛ, Верховний Суд попросив терміново розглянути питання про конституційність Закону про люстрацію, а Уряд не показав, що інші нагальні справи Конституційного Суду мають перевагу. З липня 2017 року на рівні Конституційного Суду не відбулося ні жодних суттєвих подій, поза межами обговорень, ні переконливих пояснень того, чому встановлені законом строки розгляду зазначеного питання були перевищені.

З огляду на вказане, ЄСПЛ дійшов висновку, що тривалість провадження у справах перших трьох заявників не може вважатися розумною, і відхилив заперечення Уряду щодо невичерпання засобів судового захисту. Він також постановив, що було порушено право трьох заявників на судовий розгляд у розумні строки.

У справі "Беллет проти Франції" ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Суд наголошує, що провадження у даній справі було зупинене 31 липня 2017 року до розгляду Конституційним Судом України конституційного провадження відносно конституційності Закону України "Про очищення влади". При цьому, розгляд відповідного конституційного провадження триває понад три роки та рішення з цього приводу Конституційним Судом України до цього часу не прийнято.

Таким чином, розгляд даної адміністративної справи в суді першої інстанції наразі триває понад п`ять років, що не може вважатися розумним строком судового розгляду справи в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за змістом якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Більше того, на переконання суду, подальше зупинення провадження у даній справі після його поновлення, ставило б під сумнів дотримання принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права та вказувало б на порушення розумних строків розгляду, а також ставило під сумнів наявність в Україні ефективних засобів правового захисту.

Таким чином, згадане конституційне провадження за конституційними поданнями Верховного Суду України та 47 народних депутатів щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про очищення влади", як уже зазначено вище, розглядається з 16 квітня 2015 року. Станом на 20 січня 2020 року справа залишається нерозглянутою, що додатково викликає сумнів у доцільності подальшого зупинення провадження у цій справі.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 12 грудня 2019 року у зразковій справі № К/9901/27098/18 (№ 826/25204/15).

Відповідно до статті 237 частин 1 та 3 КАС України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

А відтак, суд вважає за необхідне поновити провадження у даній справі та продовжити його зі стадії, на якій воно було зупинено.

Згідно із статтею 31 частиною 14 КАС України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Також, відповідно до статті 35 частини 2 КАС України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Разом з цим, суд зазначає, що 03 жовтня 2017 року Верховною Радою України прийнято Закон України №2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", який набрав чинності 15 грудня 2017 року. Вказаним Законом вводиться в дію нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (редакція від 15 грудня 2017 року), який визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно зі статтею 3 частиною 3 КАС України (в редакції від 15 грудня 2017 року), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Отже, з дня набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, тобто з 15 грудня 2017 року, адміністративне судочинство здійснюється за правилами цієї редакції Кодексу.

Таким чином, розгляд зазначеної адміністративної справи має здійснюватись за правилами Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 15 грудня 2017 року.

У відповідності до статті 257 частини 3 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, зокрема: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Тобто законодавцем надано право суду визначати щодо можливості розгляду конкретної справи за правилами, зокрема, загального позовного провадження.

У зв`язку з цим та із врахуванням статті 257 частини 3 КАС України, для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин по даній справі, враховуючи обсяг та характер доказів у справі, суд вважає за необхідне справу розглянути за правилами загального позовного провадження та проведення підготовчого засідання.

Статтею 181 частиною 5 КАС України визначено, що якщо розгляд справи у випадках, визначених цим Кодексом, починається спочатку, суд призначає та проводить підготовче засідання спочатку в загальному порядку, крім випадку ухвалення рішення про колегіальний розгляд справи, коли підготовче засідання проводиться спочатку лише у разі, якщо суд дійшов висновку про необхідність його проведення.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що розгляд даної справи здійснюється за правилами загального позовного провадження, суд доходить висновку про необхідність призначення підготовчого засідання з метою виконання завдань підготовчого провадження.

Питання щодо подання учасниками справи відзиву на позовну заяву (відзив), відповіді на відзив, заперечення та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву врегульоване статтями 162, 163, 164, 165 КАС України.

Порядок подання доказів встановлений Розділом I Главою 5 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 237, 248, 257, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Поновити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу.

Справу розглянути за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання провести 27 лютого 2020 року об 14:00 годині за адресою: м. Ужгород, пл. Богдана Хмельницького, буд. 21.

Розгляд даної справи буде здійснюватись колегією у складі головуючого - судді Гаврилка С.Є., суддів: Микуляк П.П., Скраль Т.В.

Ухвалу направити учасникам справи.

З інформацією по справі учасники можуть ознайомитися за веб-адресою: http://adm.zk.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Головуючий суддя Судді: С.Є. Гаврилко П.П. Микуляк Т.В. Скраль