Справа № 640/12175/19
Суддя: Бараненко Ігор Іванович
Дата ухвалення: 2020-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача Бараненка І.І., суддів: Бабенка К.А., Чаку Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою Черкаської митниці ДФС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року у справі за позовом Приватного підприємства «Будпостач» до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява від приватного підприємства «Будпостач» до Черкаської митниці Державної фіскальної служби з вимогами про визнання протиправним та скасування рішення Черкаської митниці ДФС про визначення коду товару від 04.02.2019 № КТ-UA -2019.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року

позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи. На думку відповідача судом не було досліджено технічні характеристики імпортованого товару та процедуру здійснення митних формальностей органами доходів і зборів в частині перевірки правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення як необґрунтовану, оскільки в ній не наведено жодного доказу, який би спростовував висновки суду першої інстанції. Рішення суду першої інстанції позивач вважає таким, що відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції розглядає дану справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача та, перевіривши доводи апеляції наявними у матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що між позивачем та компанією HANGZHOU HUAFENG BIG ARROW TOOLS CO., LTD (Китай) укладено контракт від 22.08.2017 № 938 (а.с.11-16), за умовами якого останній продає товари «ручний інструмент та набори ручних інструментів» відповідно до інвойсу чи проформи-інвойсу, які оформлюються на кожну партію товару та визначають асортимент, кількість, загальну вартість, строк поставки та порядок платежів. На виконання умов зазначеного контракту на підставі комерційного інвойсу від 16.11.2018 № HFBA181116BU, пакувального листа від 16.11.2018 позивач 28.12.2018 ввіз на митну територію України ручні інструменти, серед яких:

- ручки з храповиком ј " 72 зуби, арт. 70135, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком 3/8 " 72 зуби, арт. 70136, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком Ѕ " 72 зуби, арт. 70137, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком ј " 90 зубів, арт. 70138, торгівельна марка СТАЛЬ;

- ручки з храповиком Ѕ " 90 зубів, арт. 70140, торгівельна марка СТАЛЬ

виробник компанія HANGZHOU HUAFENG BIG ARROW TOOLS CO. LTD (Китай).

03.01.2019 позивач подав відповідачу електронну митну декларацію для випуску товарів у вільний обіг (а.с.23-25), що була прийнята до оформлення та присвоєно № UA902010/2019/100022, у якій як товар № 1 заявлено ручки з храповиком як інструменти ручні ключі-тріскачки за кодом товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (надалі - УКТЗЕД) , що передбачає ставку мита 10%.

04.02.2019 Черкаська митниця ДФС в особі відділу КМВ та КТ УАПМ та МТР прийняла Рішення № КТ-UA -2019 (надалі - Рішення митниці) про визначення коду товару, у якому змінила код товару за власної ініціативи, а саме: в розділі 4 "Висновок: опис товару" класифікував товар № 1 як ключі гайкові ручні, нерозвідні: ключ-тріскачка ј "72 зуба, арт. 70135, ключ-тріскачка 3/8 "72 зуба, арт. 70136, ключ-тріскачка Ѕ "72 зуба, арт. 70137, ключ-тріскачка ј " 90 зубів, арт. 70138, ключ-тріскачка Ѕ "90 зубів, арт. 70140 за кодом згідно УКТЗЕД 8204 11 00 00, що передбачає ставку мита 10%. В результаті прийняття такого Рішення митні платежі не змінилися.

Вважаючи Рішення митниці протиправним, позивач оскаржив його до адміністративного суду і як на підставу неправомірності Рішення митниці, посилався на те, що:

- за визначеним відповідачем у Рішенні митниці кодом товару згідно з УКТЗЕД 8204 11 00 00 класифікуються відповідно до вимог Закону України "Про Митний тариф України" ключі гайкові ручні, нерозвідні;

- державними стандартами встановлено, що гайкові ключі мають відкритий зев чи кільце для встановлення на оправлення, проте ручки з храповиком / трещітки (тріскачки) не мають жодних ознак гайкових ключів, не мають відкритого зева чи кільця для встановлення на оправлення, болт чи гайку, та не можуть використовуватися як гайкові ключі;

- ручки з храповиком / трещітки (тріскачки) призначені для використання з різними насадками, зокрема з головками для гайкових ключів, проте у цій поставці імпортуються як окремі елементи;

- за кодом 8204 20 00 00 УКТЗЕД класифікуються товари: "Головки для гайкових ключів з ручками або без них", що свідчить про те, що імпортовані товари є ручками;

- згідно з Приміткою № 2 до групи 82 Закону України "Про Митний тариф" частини виробів з недорогоцінних металів, включених до цієї групи, класифікуються разом з виробами, до яких вони належать, крім конкретно названих елементів і держаків для ручних інструментів товарної позиції 8466, тобто ручки класифікуються разом з головками за код 8204 20 00 00, проте, якщо ручки імпортуються як конкретний елемент чи держак для ручних інструментів, вони класифікуються у товарній позиції 8466;

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що визначений відповідачем у Рішенні митниці код товару відповідно до Закону України "Про Митний тариф України" передбачає наступне:

- група 82 "Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів; їх частини з недорогоцінних металів";

- товарна позиція 8204 включає "Ключі гайкові ручні та гайковерти" (включаючи гайкові та динамометричні ключі, крім воротків); змінні головки для гайкових ключів з ручками або без них";

- код товару УКТЗЕД (товарна під категорія (десятизначний код) включає: "ручні гайкові ключі та гайковерти: - нерозвідні", ставка мита 10 %.

Згідно п.1.10 ДСТУ 2838-80 "Ключі гайкові" встановлено, що на ключах повинне бути нанесене маркування, зокрема розмір зева чи діаметр круглих шліцьових гайок.

У пункті 3.4. ДСТУ передбачено, що ключі з відкритими зевами, кільцеві і комбіновані повинні встановлюватися зевом на оправлення, що має у поперечному перетині форму правильного шестикутника. Номінальні розміри оправлення повинні бути рівними розміру "під ключ" за точністю за ДСТУ 6242-73.

Відповідно до ДСТУ 6424-73 «Зев (отвір), кінець ключа і розмір «під ключ» встановлено розміри зева (отворів) ключів та бокові відхилення, зазначено форму ключа з відкритим зевом.

Натомість, на зображенні, що додано до позовної заяви, продемонстровано розвідний ключ, з однієї сторони якого кільцевий ключ, а з другої - відкрити зев. У розвідному ключі змінюється розмір зева. Ручки з храповиком, як видно на фото, що наявне в матеріалах справи, не мають зева та отворів для встановлення на оправлення у формі правильного шестикутника, а самі мають оправлення у формі правильного квадрату.

Відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 01/03-2019 від 18.03.2019, імпортований товар позивача - ручки з храповиком/трещітки (тріскачки) класифікуються та відповідають коду , що співпадає з кодом товару, який визначений декларантом та не співпадає з кодом, визначеним у Рішенні митниці відповідачем.

Згідно з приміткою № 2 до групи 82 Закону України "Про Митний тариф України" передбачено, що частини виробів з недорогоцінних металів, включених до цієї групи, класифікуються разом з виробами, до яких вони належать, крім конкретно названих елементів і держаків для ручних інструментів товарної позиції 8466».

Ці вимоги дотримані у визначеному Законом України «Про Митний тариф України» коді товару , до якого законодавством віднесено товари "головки для гайкових ключів з ручками або без них" і тим самим дотримано вимоги Примітки 2, що частини виробів (ручки) класифікуються разом з виробами (головки для гайкових ключів) до яких вони належать.

Крім цього, Законом України «Про Митний тариф України» у коді товару визначено, що головки для гайкових ключів застосовуються саме за допомогою ручок (держаків).

Отже, законом визначена назва імпортованих товарів як «ручки для головок» не кореспондується із визначеною у Рішенні митниці назвою «ключі гайкові ручні, нерозвідні» та кодом згідно УКТЗЕД .

За змістом частини 4 статті 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до пункту 1 Основних правил, для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: 2. (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Згідно з правилом 3 (а) у разі, коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС), відповідно до статті 311 Митного кодексу України. Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

Змістом частини п`ятої статті 69 Митного кодексу України визначено, що у разі наявності складного випадку класифікації товару у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару, при виникненні суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, необхідно застосовувати спеціальні знання, проводити дослідження.

Аналіз вищенаведених норм, з урахуванням оцінки обставин справи, свідчить про безпідставність спірного рішення митного органу внаслідок недоведення останнім наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою в межах процедури митного оформлення.

Зазначена правова позиція узгоджується з позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2018 року у справі № 814/1256/17.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність винесення митним органом рішення про визначення коду товару від 04.02.2019р. № КТ-UА-2019 та про обґрунтованість позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За правилами частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Черкаської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2019 року - без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції в порядку і строки, визначені статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.І. Бараненко

Судді: К.А. Бабенко

Є.В. Чаку