Справа № 160/10538/19
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, -
28.10.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо», в якому просить суд:
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що актом перевірки об`єкта Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 15.10.2019 року № 1184 були встановлені порушення Кодексу цивільного захисту України та інших нормативно-правових актів щодо пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту. За результатами проведеної перевірки позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація об`єкта Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо» із встановленими порушеннями вимог чинного законодавства, створить загрозу життю та/або здоров`ю людей. Тому, позивач звернувся до суду з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта.
Адміністративний позов не відповідав вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України, тому ухвалою суду від 04.11.2019 року був залишений без руху та наданий позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн. за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру.
25.11.2019 року у встановлений судом строк на виконання ухвали суду від 04.11.2019 року позивач усунув недоліки позовної заяви у повному обсязі та належним чином, а саме: надав суду оригінал документа про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн. за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру.
Ухвалою суду від 26.11.2019 року було відкрито провадження в адміністративній справі та призначений розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 16.12.2019 року було задоволено клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін в адміністративній справі та призначено розгляд справи в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
З урахуванням викладеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Суд, враховуючи положення ст. 257, ст. 261, ст. 262 КАС України, розглянув адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання сторони не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час, дату та місце судового розгляду.
Представник позивача надав суду письмове клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні та надав суду письмові пояснення про усунення відповідачем порушень, які стали підставою для звернення до суду щодо застосування заходів реагування, на підтвердження чого надав суду акт перевірки від 10.12.2019 року № 1304, в ході проведення якої було встановлено відсутність виявлених порушень, відповідно до акту перевірки від 15.10.2019 року № 1184.
Представник відповідача надав суду письмове клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні та просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.
Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За викладених обставин, враховуючи приписи вказаних вище норм, клопотання учасників справи про розгляд справи без їх участі, суд розглянув справу без участі сторін в письмовому провадженні.
Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, в їх сукупності, проаналізувавши норми законодавства України, дійшов наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 01.10.2019 року по 15.10.2019 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» було проведено планову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо» за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 26-б.
За результатами проведеної перевірки був складений акт перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 15.10.2019 року № 1184.
1) розділу ІІІ п. 1.4 ППБУ допускається захаращення протипожежних відстаней стоянкою автотранспорту на території підприємства;
2) розділу II, п. 5; п.10.7 ППБУ; ДСТУ 7313-2013 плани евакуації не виконано на фотолюмінісцентній основі;
3) розділ III п. 2.23 п. 7.2.9 ППБУ ДБН В.1.1-7-2016 не виконано відчинення дверей евакуаційного виходу з приміщень першого та другого поверху кафе за напрямком виходу людей з будівлі;
4) розділ IV п. 1.8 ППБУ допускається використання тимчасових електромереж;
5) ст. 40 Кодекс цивільного захисту України не обладнано інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту для отримання працівниками відомостей про конкретні дії у надзвичайних ситуаціях з урахуванням особливостей діяльності;
6) розділ III п. 2.23 п. 7.3.8 ППБУ ДБН В.1.1-7-2016 допускаються перепади висот на шляхах евакуації;
7) розділ II, п. 21, розділ II, п. 22 ППБУ нове будівництво, реконструкція, реставрація, технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень, будинків і споруд здійснюються без проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку;
8) розділ V, п. 2.2 ППБУ - не забезпечено напрямок осі вихідного отвору патрубку пожежного крану під кутом, що виключає можливість різкого залому пожежного рукава у місці його приєднання;
9) розділ II, п. 22, ППБУ п. 7.3.33 ДБН В.1.1-7:2016 допущено влаштування сходів типу С 2 до 3-го поверху будівлі (включно), що суперечить діючим вимогам законодавства ДБН В.1.1-7:2016;
11) розділ V, п. 1.4, 2.3 ППБУ дод. Ж, п. Ж.8.1.4.5 ДБН В 2.5.56-2014 раз на рік обслуговуючий персонал не змінює воду в системі та не промиває трубопроводи;
12) розділ III, п. 2.9 ППБУ для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальним організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами;
13) розділ V п. 1.4, ППБУ Ж.8.1.1.4, Ж.8.1.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 щодня оперативний (черговий) персонал не проводить зовнішній огляд зрошувачів для перевірки на відсутність бруду, пилу, фарби, механічних пошкоджень та дотримання мінімальних відстаней від зрошувачів до матеріалів, що складуються, які мають становити не менше 0,5 м. Один раз на три місяці оперативний (черговий) персонал не перевіряє: очищення поверхні зрошувачів від бруду, пилу, корозії. При цьому необхідно, у першу чергу, звертати увагу на чистоту отворів; перевірку надійності закріплення зрошувача та відсутність підтікань у місці з`єднання штуцера з трубопроводом.
При цьому, припис щодо усунення порушень, виявлених в ході проведеної перевірки, позивачем не видавався.
З огляду на виявлені порушення, відповідач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляду повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта.
Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Згідно з ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Згідно з ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок, тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, тощо.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч. 6, ч. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
дату складення акта;
тип заходу (плановий або позаплановий);
форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
предмет державного нагляду (контролю);
найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.
В ході судового розгляду справи було встановлено, що відповідач самостійно усунув виявлені в ході проведеної перевірки порушення відповідно до акту перевірки від 15.10.2019 року № 1184.
Так, як пояснив відповідач, усвідомлюючи наявність потенційної (реальної) загрози життю та/або здоров`ю людей під час експлуатації об`єкта та загрозу повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 26-б, ним проведені необхідні заходи в оперативному порядку щодо усунення виявлених порушень під час перевірки та зазначених в акті перевірки від 15.10.2019 року № 1184, а саме:
1) заборонено стоянку автотранспорту на протипожежних відстанях. Охорона підприємства контролює паркування транспорту;
2) плани евакуації розроблені і виконані на фотолюмінісцентній основі;
3) згідно з п. 7.2.4 ДБН допускається передбачати один евакуаційний вихід із: приміщення з одночасним перебуванням не більше ніж 50 людей, якщо відстань найвіддаленої точки підлоги до зазначеного виходу не перевищує 25 м; ці двері є додатковими;
4) заборонено використання тимчасових електромереж;
5) обладнано в приміщенні персоналу інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту для отримання працівниками відомостей про конкретні дії у надзвичайних ситуаціях з урахуванням особливостей діяльності;
6) зроблено згідно з погодженим проектом;
7) згідно з п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає в експлуатацію», роботи з переобладнання та перепланування нежилої будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, ? щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, тобто встановлення перегородок в приміщеннях кабінетів будівлі не потребує розробки відповідного проекту та його погодження;
8) перевірено при приєднанні рукава і подачі води різкого залому пожежного рукава не відбувається;
9) влаштування сходів здійснено первісним власником об`єкту нерухомості згідно з затвердженого та погодженого проекту: об`єкт перевірки побудовано Приватним акціонерним товариством «Едем» за проектом, погодженим з ГУ МУПНС в Дніпропетровській області; в 2010 році ТОВ «Радіант Експо» придбало перевіряємий побудований об`єкт нерухомості та здійснило реконструкцію; об`єкт реконструйовано та введено в експлуатацію ТОВ «Радіант Експо» в жовтні 2012 року;
11) обслуговуючий персонал змінив воду в системі та промив трубопроводи на поточний момент. Крім того, за договором з обслуговуючою організацією зазначений захід поставлено на контроль виконання один раз на рік;
12) категорія за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначена згідно ДСТУ Б В.1.1-36:2016 та НПАОП 40.1-2.32-01. Категорія Д;
13) щодня оперативний (черговий) персонал проводить зовнішній огляд зрошувачів для перевірки на відсутність бруду, пилу, фарби, механічних пошкоджень та дотримання мінімальних відстаней від зрошувачів до матеріалів, що складуються, які мають становити не менше 0,5 м. Один раз на три місяці оперативний (черговий) персонал перевіряє: очищення поверхні зрошувачів від бруду, пилу, корозії. При цьому необхідно, у першу чергу, звертати увагу на чистоту отворів. Перевірка надійності закріплення зрошувача та відсутність підтікань у місці з`єднання штуцера з трубопроводом.
Після цього, відповідач звернувся до позивача заявою від 19.11.2019 року за вих. № 28 про проведення позапланового заходу державного нагляду з метою встановлення факту відсутності порушень вимог чинного законодавства з питань цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки під час експлуатації об`єкту (будівлі) за вказаною вище адресою, що були зазначені в акті перевірки від 15.10.2019 року № 1184.
З огляду на викладене, враховуючи, що відпали обставини, що були підставою для звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно зі ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст. 9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 77 КАС України).
Приймаючи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.
З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що на підставі ст. 139 КАС України, судові витрати позивачу не відшкодовуються та судові витрати у справі не розподіляються.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіант Експо» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта відмовити.
Судові витрати у справі не розподіляються.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Текст рішення у повному обсязі складено 20.01.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька