Справа № 280/5648/19
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2020-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позовної заяви без розгляду

04 лютого 2020 року Справа № 280/5648/19
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В., розглянув в порядку письмового провадження клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду та клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі

за позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Гоголя, 105А)

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи підприємця ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про накладення штрафу за порушення Закону України Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми № 20 від 03.07.2019 року, якою на ФОП ОСОБА_2 накладено штраф у розмірі 25038,00 грн.;

визнати протиправним та скасувати Припис Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області щодо усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 1444/25 від 18.06.2019;

визнати протиправним та скасувати Розпорядження Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про тимчасове припинення виробництва та обігу харчових продуктів за порушення законодавства про харчові продукти №25 від 10.06.2019;

визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області щодо опечатування потужностей ФОП ОСОБА_2 06.06.2019 року, щодо призначення та проведення позапланового інспектування ФОП ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 20.11.2019 позовну заяву було залишено без руху на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та встановлено відповідачу термін для усунення недоліків. Позивачем через канцелярію суду надані документи на виконання ухвали суду, якими були усунуті недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 17.12.2019 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 16.01.2020.

Протокольною ухвалою суду від 16.01.2020 відкладено підготовче засідання на 04.02.2020.

04.02.2020 від позивача надійшло клопотання про поновлення строків звернення до суду щодо оскарження постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про накладення штрафу на позивача № 20 від 03.07.2019 року, та надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог, з підстав викладених вище. Позивач просив розглянути клопотання без його участі. Клопотання обґрунтовано тим, що постанова набрала чинності протягом одного місяця з дня залишення скарги позивача без задоволення, відповідь за результатами адміністративного оскарження спрямована через Раду бізнес- омбудсмена. Проте, позивач отримав рішення Держпродспоживслужби за результатами розгляду скарги на оспорювану постанову лише 16.10.2019, а тому до цього дня вважав, що строк розгляду скарги триває. Оскільки для складання позову необхідний певний час, тому логічними і послідовними є дії позивача щодо обчислення місячного строку звернення до суду з дня отримання результатів розгляду скарги на оспорювану постанову.

Відповідачем в ході підготовчого провадження надано клопотання від 15.01.2020 року за вх. № 2300 про залишення позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в частині позовних вимог до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу від 03.07.2019 № 20 без розгляду, яке обґрунтоване таким, що щодо оскарження постанови від 03.07.2019 № 20 про накладення штрафу підлягає залишенню без розгляду, оскільки приписами частини сімнадцятої статті 66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» встановлено, що потерпілий та особа, щодо якої винесено постанову у справі, мають право оскаржити її в адміністративному (досудовому) порядку або до суду в порядку, визначеному законом, протягом одного місяця з дня її винесення. Окрім порушення представником позивача адміністративного порядку оскарження постанови від 03.07.2019, було порушено і строк на подання такої скарги. З боку відповідача вживалися заходи щодо обізнаності позивача стосовно справи щодо порушення ним вимог чинного законодавства у сфері безпечності та якості харчових продуктів. Згідно поштового повідомлення позивач отримав оскаржувану постанову 17.07.2019. Так, Держпродспоживслужбою листом від 26.09.2019 № 23.2-10/6324/19 повідомлено адвоката Грамчук М.О. про порушення нею порядку оскарження постанови у справі. З цього листа вбачається, що скарга адвоката Грамчук М.О. в інтересах ОСОБА_1 датована 12.08.2019 року. Тобто, скарга в частині оскарження постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 03.07.2019 № 20 подана до Держпродспоживслужби після спливу одного місяця з дня винесення постанови. Таким чином, на думку представника відповідача, окрім порушення представником ФОП Ващіліна Р.О. адміністративного порядку оскарження постанови від 03.07.2019, було порушено і строк на подання такої скарги.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Надаючи оцінку поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду та наявності підстав для поновлення такого строку, а також обґрунтованості клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Оскаржувану постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 03.07.2019 № 20 позивач згідно поштового повідомлення отримав 17.07.2019, що сторони не заперечували.

12.08.2019 позивачем подано скаргу до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на дії та рішення посадових осіб відповідача, в які просить поновити строк на оскарження постанови від 03.07.2019 № 20 позивач, визнати протиправними та скасувати зазначену постанову та припис від 18.06.2019 №1444/25.

Держпродспоживслужбою листом від 26.09.2019 № 23.2-10/6324/19 повідомлено адвоката Грамчук М.О. про порушення порядку оскарження постанови у справі. Та зазначено, що заява від 06.09.2019 про відкритий розгляд скарги не підлягає задоволенню. Доказів направлення зазначеного листа суду надано не було.

Листом від 04.10.2019 №232_1/1/6603 збоку Ради бізнес-омбудсмена звичайною поштовою кореспонденцією направлена відповідь про стан адміністративного оскарження дій та рішень відповідача, якою в розгляді скарги позивачу відмовлено.

16.10.2019 вх.№21527 позивач отримав зазначений лист, зокрема представник позивача звертає увагу, що лист Держпродспоживслужби від 26.09.2019 № 23.2-10/6324/19 вона отримала на поштову скриньку адвоката 16.10.2019 збоку Ради бізнес- омбудсмена, а не від Держпродспоживслужби.

Так як доказів отримання позивачем листа від 26.09.2019 № 23.2-10/6324/19 суду надано не було, відповідно твердження відповідача, що представник позивача ознайомився з листом саме 26.09.2019 не відповідає дійсності.

Також представник позивача зазначила, що оскаржувана постанова набирає законної сили після закінчення одного місяця з дня залишення відповідної скарги без задоволення та, що фактично про результати розгляду скарги Держпродспоживслужбою позивач дізнався 16.10.2019, тобто до цього строку позивач вважав, що розгляд його скарги на оспорювану постанову є таким, що триває.

Згідно зч. 17 ст. 66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 18.05.2017 №2042-VIII (далі - Закон № 2042) потерпілий та особа, щодо якої винесено постанову у справі, мають право оскаржити її в адміністративному (досудовому) порядку або до суду в порядку, визначеному законом, протягом одного місяця з дня її винесення. Скарга на постанову у справі, подана в адміністративному (досудовому) порядку, залишається без розгляду у разі оскарження цієї постанови до суду.

Згідно ч. 19 ст. 66 Закону № 2042 Оскарження постанови у справі в адміністративному (досудовому) порядку здійснюється шляхом подання через орган, який її виніс, скарги до територіального органу компетентного органу вищого рівня або компетентного органу. Скарга, що надійшла, протягом трьох робочих днів передається (надсилається) разом із справою до територіального органу компетентного органу вищого рівня або компетентного органу та розглядається відповідним головним державним інспектором (головним державним ветеринарним інспектором) протягом десяти робочих днів з дня її отримання останнім.

Згідно ч.22 ст. 66 Закону № 2042 постанова у справі, яку не було оскаржено у встановлений законом строк, набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження. Постанова у справі, оскаржена в адміністративному (досудовому) порядку, набирає законної сили після закінчення одного місяця з дня залишення відповідної скарги без задоволення. Постанова у справі, оскаржена до суду, набирає законної сили з дня набрання законної сили відповідним судовим рішенням.

Так як постанова від 03.07.2019 № 20 про накладення штрафу була оскаржена в адміністративному порядку та за результатами розгляду було встановлено порушення процедури оскарження інших результатів розгляду скарги суду надано не було, а лист Держпродспоживслужби від 26.09.2019 № 23.2-10/6324/19, в якому були зазначені результати розгляду скарги, направлений позивачу не був, у суду лише наявні докази отримання цієї відповіді позивачем 16.10.2019 збоку Ради бізнес- омбудсмена, тому суд вважає що причини пропуску позивачем строку звернення до суду поважними.

Крім того, суд не вважає обґрунтованим доводи відповідача, що скарга позивача не розглядалася по суті, а була повернута з підстав порушення процедури оскарження, тому строк звернення до суду слід рахувати з моменту винесення оскаржуваної постанови тобто з 03.07.2019.

З цього приводу суд зазначає, що жодною нормою закону не передбачено повернення скарги з підстав порушення процедури оскарження.

Так згідно ч.20 ст. 66 Закону № 2042 за результатами розгляду скарги на постанову у справі в адміністративному (досудовому) порядку може бути прийнято одне з таких рішень:

1) про залишення постанови без змін, а скарги - без задоволення;

2) про скасування постанови і закриття справи;

3) про скасування постанови та прийняття нової постанови.

Тобто як результат розгляду скарги слід вважати залишення скарги без задоволення, а відповідно і можливість застосування ч.22 ст. 66 Закону № 2042, в якій зазначено, що постанова у справі, оскаржена в адміністративному (досудовому) порядку, набирає законної сили після закінчення одного місяця з дня залишення відповідної скарги без задоволення.

16.10.2019 року збоку Ради бізнес-омбудсмена звичайною поштовою кореспонденцією надійшла відповідь про стан адміністративного оскарження дій та рішень відповідача, якою в розгляді скарги позивачу відмовлено.

Інших доказів, які б свідчили про обізнаність позивача про факт залишення без задоволення його скарги на постанову про накладення штрафу № 20 від 03.07.2019 року, відповідачем не надано, відповідні доводи представника позивача не спростовано.

Позивач звернувся до суду із позовом 15.11.2019 року, тобто протягом одного місяця з дня отримання відповіді про залишення його скарги щодо адміністративного оскарження постанови без задоволення.

В даному випадку суд вважає, що причини, з яких позивачем було пропущено строк звернення до суду є поважними, оскільки позивач фактично дізнався про залишення його скарги без задоволення лише 16.10.2019, доказів на спростування наведеного вище відповідачем суду не надано.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частинами першою та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Згідно із частиною третьою статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В даному випадку суд вважає, що причини, з яких позивачем було пропущено строк звернення до суду є поважними, оскільки неможливо дотриматись такого строку не знаючи взагалі про існування відповіді за результатами адміністративного оскарження відповідної постанови, а дізнався позивач про це вже після спливу строку звернення до суду.

З огляду на наведене, суд вважає причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновлює позивачу строк звернення до адміністративного суду в частині визнання протиправною та скасування постанови від 03.07.2019 № 20 у адміністративній справі № 280/5648/19, та відмовляє у задоволенні клопотання Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про залишення адміністративного позову в частині позовних вимог до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу від 03.07.2019 № 20 без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Керуючись статтями 9, 44, 121, 122, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

Визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування постанови у адміністративній справі № 280/5648/19.

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про залишення адміністративного позову фізичної особи підприємця ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя О.В. Конишева