Справа № 361/5596/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 361/5596/17
У Х В А Л А

05 лютого 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Єгорової Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Сорочка Є.О. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зобов`язання надати звіт про виконання рішення суду та про накладення штрафу в порядку статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, провадження за якою було відкрито та призначено її до розгляду ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року.

В подальшому, позивачем було подано заяву про відвід судді Сорочка Є.О. яка мотивована наявністю сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, його зацікавленістю у розгляді даної справи.

Розглянувши заяву, колегія суддів дійшла таких висновків.

За змістом частини першої статті 35 КАС справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 36 КАС суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийнятими суддями рішень.

Частиною четвертою статті 36 КАС прямо передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Мотивуючи відвід, заявник посилається на втручання судді Сорочка Є.О. в автоматизовану систему розподілу справ, оскільки суддю було визначено для розгляду не лише цієї, а й інших справ, вказує про прийняття суддею неправомірних рішень в інших справах та неповідомлення позивача про їх розгляд належним чином.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 72 КАС визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (частина друга статті 72 КАС).

Згідно частини першої статті 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення <…>.

В порушення наведених норм заявник не задає жодних доказів на підтвердження викладених ним у заяві про відвід обставин, а самого лише посилання ці обставини недостатньо для висновку про їх об`єктивне існування.

Отже, вказані заявником обставини упередженості, необ`єктивності та зацікавленості судді Сорочка Є.О. у розгляді даної справи є виключно його суб`єктивним уявленням, яке не співвідноситься з існуючими фактами.

Крім того, як зазначалося, незгода із сушенням судді не може бути підставою для відводу в силу закону - частини четвертої статті 36 КАС.

Отже, зазначені підстави відводу, не є такими, що свідчать про пряму чи опосередковану заінтересованість судді у результаті розгляду справи, чи про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

У зв`язку із викладеним колегія суддів вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. В силу пункту 1 частини другої статті 45 КАС заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи може бути визнане судом зловживанням процесуальними правами.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим,.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 40 КАС питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Згідно пункту 8 частини другої статті 263 КАС суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

Оскільки заявлений відвід визнано колегією суддів необґрунтованим, то суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність зупинення апеляційного провадження у справі та її передачі для визначення судді, що вирішуватиме питання про відвід.

Керуючись статтями 34, 35, 36, 39, 40, 263 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим заявлений ОСОБА_1 відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Сорочку Є.О.

Передати справу для визначення судді, що вирішуватиме питання про відвід.

Зупинити апеляційне провадження у справі до вирішення питання про відвід.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В іншій частині ухвала не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Єгорова

Суддя І.В. Федотов