Справа № 420/297/20
Суддя: Соколенко О.М.
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/297/20
УХВАЛА

03 лютого 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська,5, м. Одеса, 65044) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки)

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2020 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління державної податкової служби в Одеській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління державної податкової служби в Одеській області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-7304-53 вiд 20 травня 2019 року зi сплати єдиного внеску у сумi 19506,88 гривень.

Ухвалою суду від 20.01.2020 року судом на підставі положень ч.1 ст.169 КАС України позовну заяву залишено без руху, та позивачу наданий десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням відомостей про представника позивача та із зазначенням вірного найменування відповідача по справі, в тому числі у прохальній частині позовної заяви;

- відомостей щодо отримання доходу за 2012-2013 роки та копії податкового повідомлення-рішення від 02.10.2012 року у читабельному вигляді;

- доказів щодо відкриття відповідного виконавчого провадження з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року;

- доказів того, чи зверталась позивач чи її представник до Білгород-Дністровського міськрайонного ВДВС із заявою щодо ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року, після отримання повідомлення державного виконавця.

Копію вказаної ухвали суду було надіслано засобами поштового зв`язку 20.01.2020 року.

28 січня 2020 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви разом із уточненою позовною заявою, в якій позивач вказала відомості про представника позивача та зазначила вірне найменування відповідача по справі, в тому числі у прохальній частині позовної заяви.

Також до уточненої позовної заяви позивач надала:

- докази щодо відкриття відповідного виконавчого провадження з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року та докази щодо ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження, а саме, в копіях: заяву представника позивача Олійника Р.В. від 09.12.2019 року про ознайомлення 09.12.2019 року із матеріалами виконавчих проваджень відносно позивача, постанову про відкриття виконавчого провадження від 05.11.2019 року з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року та оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) №ф-7304-53 від 20.05.2019 року.

Також, у відповідності до ст.80 КАС України, позивач повідомила суд про неможливість самостійно подати відомості щодо отримання доходу за 2012-2013 роки та копії податкового повідомлення-рішення від 02.10.2012 року у читабельному вигляді, оскільки вказані копії в нечитабельному вигляді були додані відповідачем до листа -відповіді від 20.12.2019 року за № 6558/О/15-32-53-09-10. Позивач зазначає, що всі додатки до даного листа відповідача були долучені нею до позовної заяви для суду у вигляді «як є», без виготовлення з них копій.

Розглянувши надані уточнену позовну заяву та заяву про усунення недоліків із доданими до неї документами, суд зазначає наступне.

Позивач у позовній заяві (первинній) зазначала, що заходи досудового врегулювання спору у вигляді адміністративного оскарження нею не застосовувалися з огляду на отримання нею відомостей про факт існування вказаної вимоги із значним пропуском часу. Водночас, позивач вказувала на те, що оскаржуваної вимоги вона не отримувала, у зв`язку із чим просила суд, в тому числі, витребувати у відповідача спірну вимогу.

В ухвалі від 20.01.2020 року суддя зазначила, що позивач у позовній заяві посилається на те, що в грудні 2019 року їй зателефонував державний виконавець Білгород-Дністровського міськрайонного ВДВС та повідомив про факт відкриття виконавчого провадження з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року про стягнення з неї боргу внаслідок нарахування ЄСВ за 2017-2019 роки в розмірі 19506,88 грн.

При цьому, позивач до позовної заяви не надає жодних доказів щодо відкриття відповідного виконавчого провадження, на підтвердження своїх обґрунтувань.

Крім того, позивач до позовної заяви не надає оскаржуваної вимоги, посилаючись, що така не надходила на її адресу, та не була надана на адвокатський запит її представника, у зв`язку із чим просить суд витребувати оскаржувану вимогу.

Суддя також зазначила в ухвалі від 20.01.2020 року, що позивач не надає до суду доказів того, чи зверталась позивач чи її представник до Білгород-Дністровського міськрайонного ВДВС із заявою щодо ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року, після отримання повідомлення державного виконавця.

В свою чергу, як вбачається, із заяви про усунення недоліків із доданими до неї документами, позивачем додано: заяву представника позивача Олійника Р.В. від 09.12.2019 року про ознайомлення 09.12.2019 року із матеріалами виконавчих проваджень відносно позивача, постанову про відкриття виконавчого провадження від 05.11.2019 року з виконання вимоги ГУ ДПС в Одеській області №ф-7304-53 від 20.05.2019 року та оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) №ф-7304-53 від 20.05.2019 року.

Як зазначила позивач, копія спірної вимоги, яка нею надана, знаходиться в матеріалах виконавчого провадження.

Таким чином, станом на 10.12.2019 року позивачу та її представнику було достовірно відомо про оскаржувану вимогу, копію якої отримано 09.12.2019 року з матеріалів виконавчого провадження.

Так, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

При цьому, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

В свою чергу, на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску поширюється дія Закону України «Про збір та облік внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI). Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Пунктом 1.3 статті 1 Податкового кодексу України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Відтак, суддя зазначає, що при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31 січня 2019 року у справі №802/983/18-а, від 17 липня 2019 року у справі №0740/1050/18.

Таким чином, платник податків має право оскаржити рішення податкового органу в адміністративному та/або судовому порядку. При цьому оскарження такого рішення в адміністративному порядку, не позбавляє його права на судове оскарження з дотриманням строків, визначених абзацом 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI, тобто, протягом 10-денного строку.

В свою чергу, отримавши з матеріалів виконавчого провадження копію оскаржуваної вимоги ще 09.12.2019 року, позивач звернулась до суду лише 14.01.2020 року, тим самим пропустивши встановлений Законом строк звернення до суду.

При цьому, вказані обставини та документи були повідомлені та надані до суду позивачем лише з заявою про усунення недоліків.

Водночас, зважаючи на це, жодних посилань щодо поновлення строку звернення до суду та поважності подання позовної заяви із пропуском строку звернення до суду, позовна заява (уточнена) та заява про усунення недоліків не містить. Клопотання про поновлення строку звернення до суду позивачем не подавалось.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, суддя зазначає позивачу про необхідність протягом десяти днів з дня отримання ухвали надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення до суду із вказаними позовними вимогами (з копією для відповідача).

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі викладеного, суддя вважає, що строк для усунення позивачем недоліків позовної заяви підлягає продовженню.

При цьому, суддя роз`яснює позивачу, що з урахуванням наданих позивачем документів на виконання ухвали суду від 20.01.2020 року, виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду (з копією для відповідача):

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення до суду із вказаними позовними вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Керуючись ст.ст. 120, 121, 12,123,160, 161, 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного зв`язку) усунути недоліки.

Роз`яснити позивачу при цьому, що у разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколенко