Справа № 826/12372/17
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2020-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2020 року м. Київ № 826/12372/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу

за позовом Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю

міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації

до ОСОБА_1

ОСОБА_2

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач та/або Департамент) з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач-1 та/або ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 (далі - відповідач-2 та/або ОСОБА_2 ) та просить суд зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 знести прибудову до будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.04.2018 року закрито провадження у справі №826/12372/17.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 року ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.04.2018 року - залишено без змін.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2018 року скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.04.2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 року, а адміністративну справу №826/12372/17 направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.01.2019 року справу №826/12372/17 прийнято до розгляду суддею Амельохіним В.В. та залишено позовну заяву без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.02.2019 року ухвалено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами одноособово суддею Амельохіним В.В.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2019 року у справі №826/12372/17 відмовлено представнику ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомлення сторін.

Як вбачається з матеріалів справи мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідачі ухиляються від виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24.05.2017 року та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24.05.2017 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22.06.2017 року та посилаючись на частину 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» просить суд зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 знести прибудову до будинку АДРЕСА_1 .

Представником відповідачів подано до суду відзив на позовну заяву, у якому останній вказує, що в період з 17.07.2017 року (день реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт) до 08.08.2017 року відповідачами на законних підставах проводилися будівельні роботи.

Також відповідачі зазначають про відсутність порушення ними прав третіх осіб, а знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і є можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Окрім цього, у відзиві на позовну заяву зазначено, що фактично відсутній спір, адже відсутні ознаки самочинного будівництва прибудови до будинку АДРЕСА_1 , оскільки право власності на вказаний об`єкт є зареєстрованим у встановлений законом порядок та спосіб.

Пояснень, у тому числі відповіді на відзив на позовну заяву відповідачів Департаментом до суду не подано.

Справа вирішується на підставі наявних в ній документів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17.10.2016 року №60 та звернення громадянина ОСОБА_3 (вх. Від 17.058.2017 року №073/Ш-588 907307) Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано направлення від 19.05.2017 року №б/н для проведення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 18).

За наслідком здійснення перевірки позивачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2017 року та винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24.05.2017 року, яким вимагається від відповідачів з 24.05.2017 року зупинити виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :79:062:0041), з огляду на встановлені порушення частини 1 статті 29, частини 1 статті 31, частини 1 статті 34 Закону України «Про містобудівну діяльність», статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 3 статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини», пункту 8 Порядку визначення меж та режимів використанні історичних населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 року №318 (т. 1, а.с. 19-21).

Також, Департаментом винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24.05.2017 року, яким вимагається у термін до 03.07.2017 року усунути виявлені у відповідності до вимог законодавства (т. 1, а.с. 23-24).

Листом від 25.05.2017 року №073-4544 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 25-26).

Вказаний вище лист отримано відповідачами 02.06.2017 року, що підтверджується матеріалами адміністративної справи (т. 1, а.с. 27).

Надалі, на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17.10.2016 року №60, звернення громадянки ОСОБА_4 (вх. Від 13.06.2017 року №073/К-689 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 24.05.2017 року позивачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 21.06.2017 року №б/н щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо об`єкту «Реконстуркція житлового будинку на АДРЕСА_1 » (т. 1, а.с. 32).

За наслідком здійснення позапланового заходу Департаментом складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22.06.2017 року, з якого слідує, що вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24.05.2017 року, не виконані. Станом на час виїзду 21.06.2017 року виконувалися будівельні роботи з реконструкції будинку на АДРЕСА_1 , а саме: до будинку прибудовано цокольний поверх та виконувалися бетонні роботи з влаштування перекриття.

Зазначеним приписом від відповідачів вимагалося виконати вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 24.05.2017 року (т. 1, а.с. 33-40).

Листом від 23.06.2017 року №073-5701 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 42), який отримано відповідачами 24.06.2017 року (т. 1, а.с. 43).

В подальшому, на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17.10.2016 року №60, депутатського звернення Київської міської ради Бондарчука О.В. від 27.08.2017 року №08/279/058/012-296, перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24.05.2017 року, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 22.06.2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано направлення від 04.08.2017 року №б/н для проведення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 48).

За наслідком здійснення позапланового заходу Департаментом складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (т. 1, а.с. 49-55).

Листом від 17.08.2017 року №073-7574 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скеровано матеріли перевірки у додатках та повідомлено про необхідність прибути до Департаменту з документами, що посвідчують особу (паспорт) довідками про присвоєння ідентифікаційного номеру з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративній правопорушення (т. 1, а.с. 56).

Між тим, судом встановлено, що в період здійснення позапланових заходів Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято наказ від 08.08.2017 року №265 «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)» (т. 1, а.с. 60).

Вказаним наказом скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку та приміщень гаражу по АДРЕСА_1» від 17.07.2017 року №КВ 1, замовник - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Позивач зазначає, що відповідачі ухиляються від виконання приписів, що і зумовило звернення його до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Частиною 1 статті 41 вказаного закону, визначено, зокрема, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Приписами статті 38 Закону №3038-VI встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Відповідно до частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї із наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; відсутній належний дозвіл на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

За змістом частин четвертої та сьомої статті 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих пунктах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат.

Відповідно до абзацу 1 частини 7 статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

При цьому, згідно до абзацу 2 частини 7 статті 376 ЦК якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Разом з цим, пунктом 24 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» встановлено, що знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови.

Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна.

Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову.

Погодження забудовника на перебудову при розгляді справи про знесення самочинного будівництва за можливості перебудови, якщо це підтверджено, є підставою для відмови в позові лише тоді, коли рішення суду, яке набрало законної сили, про зобов`язання здійснити перебудову не виконано не з вини забудовника, про що державним виконавцем складено відповідний акт.

Аналіз зазначеного дає суду підстави дійти до висновку, що для задоволення позову про зобов`язання суб`єкта здійснити знесення самочинного будівництва є встановлення (наявність) таких фактів, як неможливість перебудови об`єкту, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Крім цього, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Суд звертає увагу, що приписи Департаменту не містять в собі вимоги щодо проведення відповідної перебудови, або неможливості проведення такої перебудови, рішення суду щодо зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Водночас, в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження застосування до відповідачів адміністративної відповідальності.

Також матеріали адміністративної справи не містять в собі відомості щодо відмови відповідачів у здійсненні перебудови об`єкта самочинного будівництва, як і відсутні докази про те, що проведення такої перебудови є неможливим.

З урахуванням зазначеного суд приходить до висновку, що Департаментом не здійснено усіх передбачених законодавством заходів реагування перед зверненням до суду з позовом про знесення самочинного будівництва відповідача.

Варто також звернути увагу, що ані акти перевірок, ані приписи винесені на підставі останніх не містять в собі данні про неможливість проведення перебудови, або зобов`язання відповідачів зробити таку перебудову.

Суд зазначає, що знесення самочинного будівництва як крайня міра можливе за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами неможлива, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови, тобто, використані усі передбачені законодавством України заходи реагування.

Вищезазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 07.09.2018 року у справі, №813/6284/18, від 17.07.2018 року у справі № 820/3186/16.

Вказане в своїй сукупності свідчить про передчасність позовних вимог Департаменту, адже ним не використано усі передбачені законодавством України заходи реагування.

Разом з цим, суд відхиляє посилання відповідачів щодо здійснення ними будівельних робіт у період з 17.07.2017 року (день реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт) до 08.08.2017 року на законних підставах мотивуючи це наступне.

Згідно частини 2 статті 391 Закону №3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Між тим, пунктом 15 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання підготовчих та будівельних робіт» визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вже було зазначено судом вище, наказом Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.08.2017 року №265 «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)» скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку та приміщень гаражу по АДРЕСА_1» від 17.07.2017 року №КВ 1, замовник - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Тобто, право відповідачів на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення від 17.07.2017 року №КВ 1, замовник - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є скасованим, а відтак, відповідні будівельні роботи не можуть вважатися такими, що здійсненні на законних підставах.

Окрім цього, доводи відповідачів щодо відсутності спору, оскільки відсутні ознаки самочинного будівництва прибудови до будинку АДРЕСА_1 , з огляду на її реєстрацію у встановлений законом порядок та спосіб також не є підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову.

З приводу даних тверджень, суд вважає за необхідне звернути увагу на рішення Європейського суду по правам людини від 18.10.2018 року «Квятковський проти Російської Федерації», скарга №6390/18, згідно якого Європейський суд по правам людини дійшов висновку, що при відсутності необхідних дозвільних документів заявник не міг на законних підставах думати, що будинки готельного типу були збудовані у відповідності норм законодавства і що йому не могли бути пред`явлені будь-які претензії.

Європейський суд про права людини у даному рішення дійшов висновку, що при реєстрації права власності заявник на нерухоме майно на підставі системи, яка скоріш за все схожа на процедуру надання інформації, аніж на дозвільну процедуру, влада не надала заявнику гарантій того, що він буде захищений від пред`явлення йому будь-яких претензій.

Таким чином, доводи відповідачів, на думку суду, в цій частині не підтверджують обставин відсутності ознак самочинного будівництва прибудови до будинку АДРЕСА_1 .

Разом з цим, суд наголошує, що підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову є виключно наявність обставин передчасності подання Департаментом позовної заяви про зобов`язання знести самочинно збудований об`єкт, з огляду на невжиття ним усіх передбачених законодавством України заходів реагування щодо самочинно збудованого об`єкту.

Згідно частини 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 73, 77, 90, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) відмовити.

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону № 2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін