Справа № 420/6114/19
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2020-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6114/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2020 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Завальнюка І.В.,

за участю секретаря Салюк О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, треті особи виконуючий обов`язки начальника Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради Шайденко Михайло Олександрович, ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, скасування рішення, припису та відкоригованого будівельного паспорту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом, в якому просить суд скасувати рішення відповідача-1 від 27.06.2019 про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради позивачці; скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складеного 27.06.2019 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області; визнати незаконними дії Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради щодо внесення змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, виданого позивачці, шляхом видачі відкоригованого будівельного паспорту від 25.07.2019 та скасувати вказаний відкоригований паспорт.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є власником будинку та земельної ділянки. В січні 2019 р. нею отримано будівельний паспорт забудови земельної ділянки на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами. 27.06.2019 Департаментом ДАБІ в Одеській області складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому містяться твердження про допущені порушення законодавства при видачі вищевказаного будівельного паспорту. На підставі зазначеного акту перевірки Департаментом ДАБІ в Одеській області складено припис про усунення порушень вимог законодавства України в сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019, зокрема на адресу в.о. начальника Управління архітектури та містобудування ОМР, а також рішення про зупинення дії будівельного паспорту від 27.06.2019. На підставі зазначених припису та рішення Управлінням архітектури та містобудування ОМР позивачу оформлено без її згоди відкоригований будівельний паспорт, в чому позивач вбачає порушення своїх прав. Підстави для їх прийняття, які дублюють висновки акту перевірки, позивач вважає необґрунтованими та неправомірними. Зокрема, твердження про порушення п.2.10 Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки є безпідставним, оскільки будівельний паспорт містить всю інформацію (дані), передбачені вказаною нормою. Також необґрунтованим є твердження щодо порушення п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:12:2018 «Планування і забудова територій», так як зазначені норми не набрали чинності станом на 28.01.2019. Крім того, порушенням п.2.1 Порядку № 103 через наявність додаткових документів, тобто в більш розширеному складі не може бути правопорушенням. Поряд із тим, позивач, як суб`єкт містобудування, не була присутньою при прийнятті Департаментом ДАБІ в Одеській області рішення та припису, не зважаючи на те, що останні безпосередньо стосувалися її прав та інтересів, чим порушено п. 9, п. 13 постанови КМУ від 23.05.2011 № 533. В той же час, зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки взагалі не передбачено діючим законодавством. Натомість постановою КМУ від 23.05.2011 № 533 передбачено можливість зупинення дії лише підготовчих та будівельних робіт, а не будівельного паспорту. В свою чергу, будівельний паспорт не є підставою для виконання підготовчих та будівельних робіт, оскільки такою підставою відповідно до ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Аналогічно, не передбачено зупинення дії будівельного паспорту Порядком від 05.07.2011 № 103. В той же час, будівельний паспорт не є формою рішення суб`єкта владних повноважень, а тому його дія взагалі не може бути зупинена. Крім того, внесення зміни до виданого будівельного паспорту здійснюється лише та виключно у разі зміни намірів забудови земельної ділянки та виключно на підставі відповідної заяви, згідно п. 2.2 Порядку від 05.07.2011 № 103.

Ухвалою від 21.10.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 14.11.2019 до участі у справі в якості третьої особи на боці відповідачів, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залучено ОСОБА_2 .

04.12.2019 до суду від представника третьої особи ОСОБА_2 надійшли пояснення щодо позовної заяви (т.І, а.с. 144-151), згідно яких третя особа проти задоволення позову заперечує. Згідно пояснень, позивачем на підставі будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7 розпочато реконструкцію належної їй частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яка межує з належною ОСОБА_2 частиною домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Однак характер виконуваних позивачем робіт загрожує обваленням частини будівлі, де мешкає третя особа з двома неповнолітніми дітьми. Будівельні роботи ведуться впритул до частини домоволодіння, де проживає ОСОБА_2 та в разі руйнування його буде позбавлено житла. В поясненнях наведено виявлені в ході перевірки Департаментом ДАБІ порушення та зазначено, що позивачем останні не спростовано.

04.12.2019 до суду від представника позивача надійшли пояснення щодо пояснень третьої особи (т. І, а.с. 144-151), згідно яких долучені до матеріалів справи докази не стосуються предмету доказування по адміністративній справі № 420/6114/19, а стосуються спірних цивільних правовідносин ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що розглядаються Київським районним судом міста Одеси в межах цивільної справи № 520/13452/19.

09.12.2019 до суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення щодо пояснень третьої особи.

09.12.2019 до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив (т.ІІ, а.с. 125-129).

12.12.2019 та 13.12.2019 до суду від відповідача Департаменту ДАБІ в Одеській області надійшов відзив на адміністративний позов (т. ІІ, а.с. 62-68), відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що під час здійснення перевірки інспектором розглянуто рішення Управління архітектури та містобудування ОМР щодо видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2919 № 01-07/7 на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами за адресою: м. Одеса, пров. Івана Франка, 8-А (кадастровий номер :13:007:0025). Під час проведення перевірки було виявлено низку правопорушень: на схемі забудови земельної ділянки не зазначені відстані від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжній земельній ділянці, чим не дотримано п. 2.10 Порядку № 103. Відповідно до схеми забудови земельної ділянки, тильна сторона прибудови, що проектується, (позиція 2 - підсобне приміщення) до існуючого житлового будинку з північної сторони, розташована на межі земельної ділянки. Дана прибудова не є зблокованою та не примикає до ніяких будівель та споруд на суміжній земельній ділянці. Враховуючи вищенаведене, мінімальна відстань від тильної сторони даної прибудови до межі земельної ділянки повинна складати не менше їм відповідно до п. 6.1.41ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». В наданому пакеті документів, поданих для видачі будівельного паспорту наявні документи, які не передбачені п. 2.1 Порядку № 103, а саме: ксерокопія паспорту, ідентифікаційного коду та технічного паспорту. Виходячи з вищенаведеного, будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 28.01.2019р. № 01-07/7 на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту за адресою: м. Одеса, пров. Івана Франка, буд. 8-А (кадастровий номер :13:007:0025) виданий з порушенням п.2.1, п.2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011р. № 103 та п. 6.1.41ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». Відповідно до положень Постанови № 698, за результатами перевірки у присутності в.о начальника управління архітектури та містобудування Одеської міської ради Шайденка Михайла Олександровича був складений акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019. Примірники матеріалів перевірки вищезазначена уповноважена особа отримати відмовився, про що є відмітка в акті. Акт перевірки, протокол та припис направлено засобами поштового зв`язку на адресу Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, поштове відправлення 562. Щодо суті виявлених порушень відповідач зазначив, що норми, на які вказано в матеріалах перевірки, порушення яких стало підставою для притягнення до адміністративної відповідальності, не є новими в ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». Норми положення п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» є дублюючими з нормами положення п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», який йому передував. Тобто будівельні норми щодо допустимої відстані до межі земельної ділянки не менше 1,0м існують з 1992 р., коли було затверджено ДБН 360-92** та існують та діють сьогодні. Крім того, позивач безпідставно вважає, що перевірка мала б проводитися за умови її залучення та присутності, оскільки положення постанови КМУ № 698, на підставі якої здійснювався контрольний захід, цього не передбачають.

16.12.2019 від представника третьої особи ОСОБА_2 надійшли пояснення щодо відзиву, відповіді на відзив та додаткових пояснень.

Ухвалою від 17.12.2019 продовжено строк підготовчого провадження по справі на тридцять днів.

Ухвалою від 17.12.2019 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник третьої особи ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечувала з підстав, викладених у письмових поясненнях.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином.

Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його часткового задоволення.

Судом встановлено, що відповідно до пп. 3 п. 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р., на підставі направлення № АПП-2106/1 від 21.06.2019, виданого на підставі наказу Держархбудінспекції України № 659 від 18.06.2019, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Кондратюк О.С. було здійснено позапланову перевірку діяльності Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Гоголя, 10 (наразі Департамент архітектури та містобудування Одеської міської ради згідно з рішенням Одеської міської ради № 4686-VII), за результатами якої складено акт б/н від 27.06.2019.

В ході перевірки досліджено рішення Управління в особі в.о. начальника Шайденка М.О. щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7 на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту за адресою: м. Одеса, пров. Івана Франка, буд. 8-А (кадастровий номер :13:007:0025), замовник ОСОБА_1 , в результаті чого встановлено наступні порушення.

Виявлено, що на схемі забудови земельної ділянки не зазначені відстані від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжній земельній ділянці, чим не дотримано п. 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі Порядок № 103).

Відповідно до схеми забудови земельної ділянки, тильна сторона прибудови, що проектується, (позиція 2 - підсобне приміщення) до існуючого житлового будинку з північної сторони, розташована на межі земельної ділянки. Дана прибудова не є зблокованою та не примикає до ніяких будівель та споруд на суміжній земельній ділянці. Враховуючи вищенаведене, мінімальна відстань від тильної сторони даної прибудови до межі земельної ділянки повинна складати не менше їм відповідно до п. 6.1.41ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

В наданому пакеті документів, поданих для видачі будівельного паспорту наявні документи, які не передбачені п. 2.1 Порядку № 103, а саме: ксерокопія паспорту, ідентифікаційного коду та технічного паспорту.

Виходячи з вищенаведеного, інспектор дійшла висновку про те, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7 на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту за адресою: м. Одеса, пров. Івана Франка, буд. 8-А (кадастровий номер :13:007:0025), виданий з порушенням п.2.1, п.2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального, розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 та п. 6.1.41ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

За результатами перевірки у присутності в.о. начальника управління архітектури та містобудування Одеської міської ради Шайденка Михайла Олександровича були складені акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019 (т.ІІ, а.с.78-79), відповідно до якого Управлінню архітектури та містобудування ОМР належить усунути зазначені в акті перевірки від 27.06.2019 в термін до 27.07.2019.

Від отримання примірників матеріалів перевірки уповноважена особа відмовилася, про зроблено відмітку в акті. Акт перевірки, протокол та припис направлено засобами поштового зв`язку на адресу Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, номер поштового відправлення 562.

Пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698, передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Пунктом 28 Порядку № 698 передбачено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В подальшому головний інспектор будівельного нагляду перевіряє виконання об`єктом нагляду припису шляхом проведення позапланової перевірки (п. 31 Порядку № 698).

З огляду на матеріали справи, оскаржуваний припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складено 27.06.2019 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Кондратюк О.С. за результатами перевірки дотримання уповноваженим органом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, оформленої актом від 27.06.2019, а саме відносно Управління архітектури та містобудування ОМР (наразі Департамент архітектури та містобудування ОМР) та адресований останньому.

Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.

Таким чином, підставами для визнання певних дій / акту суб`єкта владних повноважень неправомірними є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу. При цьому, обов`язковою умовою визнання таких дій / актів неправомірними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову, належних учасників процесу), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Аналогічна правова позиції викладена в рішення Вищого адміністративного суду країни № К/800/68583/14 від 19.01.2016.

Отже, обраний позивачем спосіб захисту прав у вигляді оскарження вищезазначеного припису не відповідає законодавству, так як оскаржуваний припис не утворює безпосередньо для позивача жодних обов`язків та не впливає на її права, а тому в цій частині позовна заява задоволенню не підлягає.

Поряд із тим, 27.06.2019 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області прийнято рішення (т.ІІ, а.с. 80-81) про зупинення дії будівельного паспорту № 01-07/7 від 28.01.2019 на реконструкцію житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту за адресою: м. Одеса, пров. Івана Франка, буд. 8-А, яке направлено засобами поштового зв`язку на адресу об`єкта нагляду.

Крім того, 25.07.2019 Департаментом архітектури та містобудування ОМР здійснено коригування раніше наданого будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, замовником якого була ОСОБА_1 (т.І, а.с. 30-36).

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає рішення Департаменту ДАБІ в Одеській області про зупинення дії будівельного паспорту, а також дії Управління архітектури та містобудування ОМР щодо внесення змін до будівельного паспорту неправомірними, а позовні вимоги підлягаючими частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з положеннями частини 1 статті 41-1 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною 2 статті 41-1 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини 3 статті 41-1 Закону № 3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Частиною 4 статті 41-1 Закону № 3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Як встановлено судом, Управлінням ДАБІ в Одеській області здійснено захід державного архітектурно-будівельного нагляду - проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління містобудування та архітектури ОМР, а тому до спірних правовідносин не застосовуються положення Порядку № 553, які регулюють здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у зв`язку із чим відповідні доводи позивача на увагу не заслуговують.

З огляду на матеріали справи, ОСОБА_1 є власником будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :13:007:0025, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 30 червня 2019 року №172054999.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 18 лютого 2019 року зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта - «Реконструкція житлового будинку, з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами», місце розташування об`єкта будівництва: Одеська область, м. Одеса, Київський район, пров. Івана Франка 8-А, кадастровий номер: :13:007:0025, вид будівництва реконструкція.

Відповідно до частини першої статті 27 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно зі статтею 36 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

На виконання статті 27 вказаного Закону наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 5 липня 2011 року було затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пункту 2.1 цього Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

У разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із пунктом 2.9 Порядку № 103 до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури (пункт 2.12 Порядку № 103).

Таким чином, будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво. Разом з цим, будівельний паспорт не надає замовнику право на виконання підготовчих робіт та будівельних робіт, оскільки право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт набувається на підставі поданого до уповноваженого органу повідомлення.

За встановлених у справі обставин, будівельний паспорт, замовником якого була ОСОБА_1 вичерпав свою дію шляхом реєстрації 18 лютого 2019 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта - «Реконструкція житлового будинку, з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами», місце розташування об`єкта будівництва: Одеська область, м. Одеса, АДРЕСА_2 район, пров. Івана Франка АДРЕСА_3 , кадастровий номер: :13:007:0025, вид будівництва реконструкція, а тому зупинення дії будівельного паспорту не породжує жодних правових наслідків для його замовника.

Крім того, з системного аналізу положень Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року №103, випливає висновок про те, уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб`єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорту, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (в тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Як встановлено судом, для отримання будівельного паспорту позивачем було надано пакет документів відповідно до вимог вищезазначеного Порядку № 103 та отримано будівельний паспорт з вимогами до забудови земельної ділянки, на підставі якого зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, внаслідок чого у позивача відповідно до статті 33 Закону виникли законні підстави для виконання будівельних робіт. В свою чергу, початок виконання будівельних робіт мав наслідком низку дій оскаржуваного характеру з боку сусіда позивачки третьої особи - ОСОБА_2 , в т.ч. й позапланову перевірку Департаментом ДАБІ в Одеській області обставин видачі Управлінням ДАБК ОМР зазначеного будівельного паспорту, результати якої є предметом розглядуваного спору.

Таким чином, отримуючи документи для забудови земельної ділянки, позивач не мала застережень чи обтяжень, встановлених уповноваженим органом чи законодавством України. Позивачем виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для забудови відповідно до діючого законодавства, а будь-яких зауважень на час реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт з боку уповноважених органів не було.

Вирішуючи спір, суд враховує, що скасування будівельного паспорта не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011.

Крім того, згідно з п. 32 Порядку № 698, якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду, в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, входить проведення позапланових перевірок об`єктів нагляду на предмет відповідності їх рішень вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та, у разі виявлення порушень об`єктами нагляду цих вимог, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих ними рішень.

Аналогічний правовий висновок викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 823/1089/18.

В той же час, будівельний паспорт від 28.01.2019 № 01-07/7 не є рішенням об`єкту нагляду, так як визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку, і його дія не може бути зупинена на підставі п. 32 Порядку № 698, у зв`язку із чим рішення Департаменту ДАБІ в Одеській області від 27.06.2019 про зупинення дії будівельного паспорту не узгоджується з вимогами законодавства та підлягає скасуванню.

В спірних правовідносинах рішенням суб`єкта владних повноважень є реєстрація Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 18 лютого 2019 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта - «Реконструкція житлового будинку, з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами», місце розташування об`єкта будівництва: Одеська область, м. Одеса, Київський район, пров. Івана Франка АДРЕСА_3 , кадастровий номер: :13:007:0025, вид будівництва реконструкція.

При цьому, припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 11 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: Одеська область, місто Одеса, Київський район, пров. Івана Франка, 8-А був самостійним предметом спору по справі № 420/3973/19.

У свою чергу, внесення виправлень у будівельний паспорт регламентовано п. 2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 № 66), та дозволяється у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже внесення змін до виданого будівельного паспорту на підставі п. 2.2 Порядку № 103 можливе у разі зміни намірів забудови земельної ділянки на підставі відповідної заяви на внесення змін до будівельного паспорта, що за встановлених судом обставин місця не мало.

Натомість відповідні зміни до виданого 28.01.2019 будівельного паспорту № 01-07/7 шляхом видання Департаментом архітектури та містобудування ОМР відкоригованого будівельного паспорту від 25.07.2019 здійснені внаслідок виданого Департаментом ДАБІ в Одеській області припису від 27.06.2019, - без дотримання вищенаведеного правового врегулювання, у зв`язку із чим визнаються судом неправомірними. Як наслідок, коригування 25.07.2019 Департаментом архітектури та містобудування ОМР будівельного паспорту від 28.01.2019 № 01-07/7, замовником якого була ОСОБА_1 , за умови судового розсуду позбавлено такої властивості як «чинність», адже позивача повернуто у status quo тобто у статус, що існував до реалізації Департаментом архітектури та містобудування ОМР наслідків позапланової перевірки Департаменту ДАБІ в Одеській області.

За таких обставин факультативне скасування відкоригованого будівельного паспорту в судовому порядку не потребується, так як зазначений документ безпосередньо не є рішенням суб`єкта владних повноважень, що породжує права та обов`язки для позивача.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Принцип рівності сторін у процесі є одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63).

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23 жовтня 1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі встановлених в судовому засіданні фактів, суд приходить до висновку про те, що при винесенні Департаментом ДАБІ в Одеській області рішення про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7 та при внесенні Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, виданого позивачці, шляхом видачі відкоригованого будівельного паспорту від 25.07.2019, відповідачі діяли всупереч чинному законодавству.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати розподілити за правилами ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ; ІПН НОМЕР_1 ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (вул. Канатна, 83, Одеса, Одеська область, 65107), Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради (вул. Гоголя, 10, м. Одеса, 65082; ), третя особа виконуючий обов`язки начальника Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради Шайденко Михайло Олександрович (вул. Гоголя, 10, м. Одеса, 65082), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ; ІПН НОМЕР_2 ), про визнання протиправними дій, скасування рішення, припису та відкоригованого будівельного паспорту задовольнити частково.

Скасувати рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 27.06.2019 про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради замовнику - ОСОБА_1 .

Визнати протиправними дії Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради щодо внесення змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.01.2019 № 01-07/7, виданого позивачці, шляхом видачі відкоригованого будівельного паспорту від 25.07.2019.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 грн (сімсот шістдесят вісім грн 40 коп.).

Стягнути з бюджетних асигнувань Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 грн (сімсот шістдесят вісім грн 40 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 05.02.2020.

Суддя І.В. Завальнюк

.