Справа № 215/2683/19
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2020-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 січня 2020 року м. Дніпросправа № 215/2683/19
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Мельника В.В., Чепурнова Д.В.,
перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2019 року у справі № 215/2683/19 за позовом ОСОБА_1 до Завідуючої відділом ведення державного реєстру виборців Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Костіної Людмили Павлівни, про визнання бездіяльності протиправною, захист порушених прав, -
в с т а н о в и л а:
Дніпропетровським окружним адміністративним судом 15.07.2019 року винесено ухвалу, якою позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.
Позивач, не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, подав 06.09.2019 року до суду апеляційну скаргу.
Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту складання повного тексту ухвали або з моменту проголошення ухвали, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено.
Для встановлення поважності підстав пропуску позивачем строку апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази та підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.09.2019 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.09.2019 року заявника апеляційної скарги зобов`язано надати докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги або докази звільнення від сплати судового збору.
Судом направлено ухвалу ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку. Відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, ухвала отримана ОСОБА_1 11.12.2019 року.
Судом звернуто увагу заявника апеляційної скарги, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту складання повного тексту ухвали, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено.
03.01.2019 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги. Вказує пояснення чому ним подано апеляційну скаргу на ухвалу з порушенням строку. Вказує, що порушення строку зумовлене пізнім та несвоєчасним отримання копії ухвали від 19.09.2019 року, з моменту коли про неї дізнався було подано апеляційну скаргу.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).
Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.
Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
У рішенні Європейський Суд з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зробив висновок про те, що у разі якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).
Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.
Згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Судом було надано час для надання заявником певних доказів чому ним порушено строк звернення до суду, які обставини завадили звернутись до суду з апеляційною скаргою раніше. Вимоги ухвали не виконано.
Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.
Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -
Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2019 року у справі № 215/2683/19 та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані ОСОБА_1 .
Відмовити ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2019 року у справі № 215/2683/19.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.
Головуючий - суддя С.В. Сафронова
суддя В.В. Мельник
суддя Д.В. Чепурнов