Справа № 640/21365/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

04 лютого 2020 року м. Київ № 640/21365/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяви представника ОСОБА_1 від 23.12.2019 та від 30.01.2020 про відвід судді Літвінової А.В. та секретарів судового засідання Огнивого Д.П. й Мельник А.В. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, треті особи - Київська міська рада, ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

установив:

В провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва Літвінової А.В. перебуває справа №640/21365/19 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, треті особи - Київська міська рада, ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

23.12.2019 представником позивача до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії суду) подано заяви про відвід судді Літвінової А.В., відвід секретарю судового засідання Огнивому Д.П., зареєстровані за №03-14/143058/19, №03-14/143129/19.

В судовому засіданні 30.01.2020 представник позивача вказані заяви від 23.12.2019 просила задовольнити, а також в цьому ж судовому засіданні подала заяву про відвід складу суду від розгляду справи №640/21365/19.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.01.2020 заяви представника позивача від 23.12.2019 та від 30.01.2020 про відвід судді Літвінової А.В. та секретарів судового засідання Огнивого Д.П. й Мельник А.В. визнано необґрунтованими та зупинено провадження у справі №640/21365/19 до вирішення питання про відвід судді, секретарів судового засідання за заявами представника ОСОБА_1 від 23.12.2019 та від 30.01.2020.

Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України вказані заяви про відвід передано для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даної заяви визначено суддю Чудак О.М.

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя, якому передано заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Так, частинами першою, другою статті 36 КАС України передбачено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 38 КАС України секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач не можуть брати участі в адміністративному процесі та підлягають відводу (самовідводу) з підстав, визначених у частині першій статті 36 цього Кодексу.

Тобто, головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Разом з тим, як вбачається із заяви представника позивача про відвід головуючого судді від 23.12.2019 за №03-14/143058/19 представник не погоджується з рішеннями та діями суду на стадії відкриття провадження, зокрема, наявності підстав для залишення позову ОСОБА_1 без руху, відмовою у виправленні описок в ухвалі суду, не накладенні штрафу на відповідача (його представника), що свідчить про бездіяльність головуючого судді щодо встановлення обставин зловживання процесуальними правами відповідачем, що викликає сумніви в об`єктивності та безсторонності складу суду при розгляді справи №640/21365/19. Окрім того, представнику позивача на її заяву не надано копій протокольних ухвал від 10.12.2019, 18.12.2019 та 23.12.2019, з огляду на що, представником позивача заявлено відвід складу суду, а саме: судді Літвіновій А.В. та секретарю судового засідання Огнивому Д.П.

У заяві про відвід судді від 23.12.2019 (зареєстровано за №03-14/143129/19) представник позивача зазначила, що в судових засіданнях 10.12.2019, 18.12.2019 та 23.12.2019 суддею Літвіновою А.В. виносилися протокольні ухвали, які не видані представнику позивача 23.12.2019. Представнику позивача виданий лише короткий текст ухвали від 23.12.2019. Так, представником позивача повторно заявлено відвід судді Літвінової А.В., оскільки судом не надано доступ до протокольних ухвал та не надано їх завірені копії.

В заяві про відвід складу суду від 30.01.2020 представником позивача вказано на те, що остання 23.12.2019, сплативши судовий збір за видачу звукозапису судових засідань, просила видати диск зі звукозаписами судових засідань у справі №640/21365/19 та копії протокольних ухвал, які станом на 30.01.2020 нею не отримані. З урахуванням викладеного, у представника позивача виникли сумнів у неупередженості суду, з огляду на що, представником заявлено відвід складу суду.

Однак, суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в пункті 10 постанови "Про незалежність судової влади" №8 від 13.06.2007, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах "П`єрсак проти Бельгії", "Кіпріану проти Кіпру", "Грівз проти Сполученого Королівства"). Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 (справа №800/592/17) та від 01.10.2018 (справа №9901/673/18).

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 40 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні заяв представника ОСОБА_1 від 23.12.2019 та від 30.01.2020 про відвід судді Літвінової А.В. та секретарів судового засідання Огнивого Д.П. й Мельник А.В. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, треті особи - Київська міська рада, ОСОБА_2 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак