Справа № 580/3530/19
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2020 року справа № 580/3530/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Білоноженко М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення та припису,

ВСТАНОВИВ:

11.11.2019р. до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області (далі - відповідач), в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. №74 від 24.10.2019 року, про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 188-42 КУпАП України.

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. від 10.10.2019р. № 97 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обґрунтування позовних вимог, позивачем зазначено, що посадовими особами управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області проведено позапланову перевірку з процедурними порушеннями та складено 27.11.2018р. акт, протокол та припис поза межами визначених термінів такої перевірки. Крім того, позивач звертає увагу, що перевіряючими, за наслідками проведення перевірки, 10.10.2019р. складено Акт та Припис №97, однак не з`ясовано належність об`єкту, розташованого на земельній ділянці, до типу споруд, оскільки, як зазначає позивач, ним здійснено облаштування погребу, який не потребує отримання дозвільних документів та не підлягає прийняттю в експлуатацію. Також, зауважено, що відповідачем прийнято постанову про адміністративне правопорушення з порушенням положень ст. 268 КупАП, оскільки розгляд справи про правопорушення без участі позивача та його представника. З урахуванням зазначеного, оскаржувані припис та постанову вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 02.12.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

26.12.2019р. ухвалою суду залучено до участі в даній адміністративній справі в якості другого відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

20.12.2019р., до суду від представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. В обгрунтування позиції зазначено, що посадовими особами управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області на підставі направлення №246 від 27.09.2019р., на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015р. №976 та перевірки виконання приписів №120,121 від 27.11.2018р., проведено перевірку, якою встановлено, що на садибній ділянці позивачем у 2015 році розпочато будівництво (відкритий котлован з розмірами орієнтовно 12,5х6,5 м, змонтовані фундаментні блоки з трьох сторін) без документів дозвільного характеру та будівельного паспорту, чим порушено вимоги ЗУ Про основи містобудування та ДБН А.3.1-5:2016 та складено Акт, протокол та Припис №97 від 10.10.2019р., на підставі яких прийнято постанову №74 від 24.10.2019р.

Крім того, представник відповідача зазначає, що позивач здійснює будівництво споруди з улаштуванням фундаменту та на початковій стадії зведення стін із газобетонних блоків, що виключає можливість здійснення такого будівництва без дозвільних документів. Також зазначено, що позивач особисто отримав всі матеріали за результатами позапланового заходу від 10.10.2019р., був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, а Порядок №553 не містить застережень щодо неможливості такого розгляду за відсутності особи. З урахуванням зазначеного, предстаник відповідача вказав, що оскаржувані припис та постанова прийняті у відповідності до вимог законодавства та в межах компетенції.

26.12.2019р. до суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. від 27.11.2018р. № 120 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обгрунтування заяви зазначено, що посадовими особами управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області проведено позапланову перевірку з процедурними порушеннями та складено 27.11.2018р. припис поза межами визначених термінів такої перевірки. Крім того, позивач звертає увагу, що перевіряючими не з`ясовано належність об`єкту, розташованого на земельній ділянці, до типу споруд, оскільки, як зазначає позивач, ним здійснено облаштування погребу, який не потребує отримання дозвільних документів та не підлягає прийняттю в експлуатацію. При цьому звертає увагу, що будівельні матеріали не є заглибленими в землю та не являються фундаментом.

16.01.2020р. до суду від представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшов відзив на заяву про збільшення позовних вимог в якому представник просив відмовити у задоволенні заяви про збільшення позовних вимог та звернув увагу, що дана позовна вимога заявлена з порушенням шестимісячного строку встановленого ст. 122 КАС України.

Ухвалою суду від 03.02.2020р. залишено позовну заяву без розгляду в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування припису головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. від 27.11.2018р. № 120 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до направлення № 343 від 16.11.2018 р., головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. направлено для позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за адресою АДРЕСА_1 .

Строк дії направлення з 16.11.2018р. до 29.11.2018р.

27.11.2018р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 120 про те, що за результатами позапланової перевірки проведеної за адресою АДРЕСА_1 , встановлено, що забудовником ОСОБА_1 розпочато у 2015 році та ведеться будівництво на садибній ділянці (відкритий котлован з розмірами орієнтовно 12,5х6,5 м, змонтовані фундаментні блоки з трьох сторін, в три ряди) без документів дозвільного характеру та будівельного паспорту, чим порушено вимоги п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, абз. 2 п.5 Постанови КМУ від 13.04.2011р. №466 та п. 7.2 ДБН А.3.1-5:2016.

У приписі зазначено про необхідність приведення у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 27.01.2019р.

Відповідно до направлення № 246 від 27.09.2019 р., головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. направлено для позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за адресою АДРЕСА_1 , на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015р. №976 та перевірки виконання приписів №120,121 від 27.11.2018р.

Строк дії направлення з 27.09.2019р. до 10.10.2019р.

10.10.2019р. за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. складено Акт, в якому встановлено порушення вимог п.п.а п. 3 ч. 3 ст. 41 ЗУ №3038-VI та п.п.3 п.11 ПКМУ №553, а саме: не виконано вимоги Припису №120 від 27.11.2018р.

Також 10.10.2019р. складено протокол про адміністративне правопорушення №96, в якому повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 14 год. 00 хв. 24.10.2019р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №97, в якому зазначено, що вимоги Припису №120 від 27.11.2018р. гр. ОСОБА_1 не виконано.

24.10.2019р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Гаврилюк Л.П. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №74, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 18842 КупАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950 грн.

Позивач, вважаючи зазначені припис №97 від 10.10.2019р. та постанову №74 від 24.10.2019р. протиправними, звернувся з даним позовом до суду, за захистом порушених прав та інтересів зі сторони суб`єкта владних повноважень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 №3038-VІ (далі Закон № 3038-VІ).

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VІ органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Частиною 1 ст. 41 Закону № 3038-VІ визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.2 ст. 41 Закону № 3038-VІ орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 3 ст. 41 Закону № 3038-VІ визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Порядок № 553)

Відповідно до п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського та технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконання будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією щодо створення об`єкта будівництва. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України.

Пунктом 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи Управління, підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадової особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, ті керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Пунктом 19 Порядку № 553 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п. 20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

При вирішенні даного спору по суті, зокрема, правомірності прийняття оскаржуваного Припису від 10.10.2019р. № 97, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 25 Закону України Про основи містобудування від 16.11.1992р. №2780-ХІІ, особи, винні у, зокрема, виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, передбачену законом.

Згідно п.п. а п. 3 ч. 3 ст. 41 ЗУ №3038-VI, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Вказаній нормі відповідають вимоги п.11 Порядку № 553.

Відповідно до п. 7.2 ДБН А.3.1-5:2016 Організація будівельного виробництва, будівельні роботи на об`єкті будівництва мають здійснюватись на підставі декларативно-дозвільних документів на їх виконання у відповідності з вимогами законодавства.

Суд зазначає, що посадовими особами органів будівельного нагляду, за наслідками проведення перевірки встановлено, що позивачем на його земельній ділянці ведеться будівництво (відкритий котлован з розмірами орієнтовно 12,5х6,5 м, змонтовані фундаментні блоки з трьох сторін, в три ряди) без документів дозвільного характеру та будівельного паспорту.

Щодо посилань представника позивача, що позивачем здійснено облаштування погребу, який, у відповідності до п.6 Постанови КМУ №406, не потребує отримання дозвільних документів та не підлягає прийняттю в експлуатацію, а будівельні матеріали не є заглибленими в землю та не являються фундаментом, суд зазначає наступне.

Постановою КМУ від 7 червня 2017 р. № 406 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, відповідно до п.6, якого, зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Зі змісту вказаної норми, вбачається, що основними критеріями для віднесення об`єктів будівництва до таких, що не потребують дозвільних документів для їх спорудження та подальшої експлуатації, є тимчасовість створення таких об`єктів та відсутність фундаменту.

Як вбачається з матеріалів фотофіксації (а.с. 88-90), вбачається, що на об`єкті будівництва змонтовано фундаментні блоки з трьох сторін, а кладка з каменю заглиблена у землю, в зв`язку з чим суд доходить висновку що об`єкт будівництва не відноситься до тимчасових, натомість, з огляду на наявні ознаки закладеного фундаменту, має ознаки капітальної.

Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №806/22/18 зазначив, що капітальна будівля завжди тісно пов`язана із земельною ділянкою, на якій вона розташована, оскільки має фундаментну основу. Це означає, що капітальну будівлю не може бути без негативних наслідків для конструкції розібрано і переміщено, адже в даному випадку всій споруді буде завдано непоправної шкоди.

З урахуванням зазначеного, з огляду на невідповідність об`єкта будівництва критеріям Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, суд доходить висновку, що припис від 10.10.2019р. № 97 прийнято посадовою особою на підставі, в межах та у спосіб передбачений законом.

З приводу правомірності прийнятої постанови №74 від 24.10.2019 року, суд зазначає наступне.

У відповідності до Акту перевірки №246 від 10.10.2019р., вимоги Припису №120 від 27.11.2018р. гр. ОСОБА_1 не виконано.

Відповідно до ст. 18842 КупАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, представником позивача зазначено, що відповідачем прийнято постанову про адміністративне правопорушення з порушенням положень ст. 268 КупАП, оскільки розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснено без участі позивача та його представника. Крім того не враховано заяву представника позивача про відкладення розгляду справи.

Суд зазначає, що відповідно до матеріалів справи (а.с. 81-82), позивачем особисто отримано протокол № 96 від 10.10.2019р., в якому вказано час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Також позивачем особисто отримано матеріали по здійсненому заходу (Акт №246, Припис №97) про що свідчить його особистий підпис.

Таким чином, позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

При цьому, Порядок № 553 не містить застережень щодо неможливості розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, або у разі подання нею заяви про перенесення розгляду справи.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у Постанові від 26.09.2018 р. у справі № 821/993/16.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку про правомірність постанови №74 від 24.10.2019р.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що відповідачем доведено правомірність прийнятих припису №97 та постанови №74, з огляду на що в задоволенні позовних вимог належить відмовити.

Відповідно до ст. 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст.2, 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко