Справа № 640/24995/19
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2020-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 лютого 2020 року м. Київ № 640/24995/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Балась Т.П., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖК» Стеценка» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖК» Стеценка» з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.03.2019 № в частині накладення відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних від 05.12.2018, 10.12.2018, 14.12.2018, 13.12.2018 на суму 1980166,67 грн.

Ухвалою суду від 23.12.2019 на підставі приписів статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву було залишено без руху, зокрема, у зв`язку із пропущенням строку на звернення до суду для надання позивачем пояснень та обґрунтувань причин пропуску.

На адресу суду 21.01.2020 надійшла заява позивача про поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

У заяві про поновлення строку звернення до суду позивач покликався на те, що вже звертався з позовною заявою до Окружного адміністративного суду міста Києва, проте вона була повернута через невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху (не сплачено судовий збір у встановленому законом розмірі). При цьому позивач зазначає, що був позбавлений можливості сплатити судовий збір через стислий 5-ти денний строк для його сплати та перебування бухгалтера у відпустці.

Надаючи правову оцінку зазначеним доводам позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, частиною 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України регламентовано, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

З`ясовуючи момент, коли у позивача виникли підстави для звернення з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, суд виходив з такого.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення від 26.03.2019 № , яке було ним отримано 24.04.2019.

02 травня 2019 року, як зазначає позивач в позовній заяві, ним було подано скаргу до Державної фіскальної служби України про скасування податкового повідомлення-рішення від 26.03.2019 № .

05 липня 2019 року ТОВ «ЖК» Стеценка» було отримано рішення ДФС України про результати розгляду скарги від 02.05.2019 № 01/05.

Вищезазначеним рішенням податкового органу скаргу позивача залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 26.03.2019 № , - без змін.

Тобто, про результат оскарження податкового повідомлення-рішення 26.03.2019 № , а саме урегулювання спору в досудовому порядку, ТОВ «ЖК» Стеценка» було відомо 05.07.2019.

Отже, тримісячний строк звернення позивача до суду з вимогою про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень розпочався 06.07.2019 та закінчився 06.10.2019.

Разом з тим, позивач звернувся до суду лише 13.12.2019, тобто після спливу строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду.

Покликання позивача на повернення позовної заяви при зверненні до суду вперше у встановлений законом строк у зв`язку з несплатою судового збору не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд зазначає, що позивачем не дотримано порядку при первинному поданні позовної заяви, а саме не надано документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі, що було перешкодою для відкриття провадження та підставою для залишення позовної заяви без руху.

При цьому позивачеві надавався достатній строк для усунення недоліків поданої позовної заяви, які ним своєчасно не були усунені, що стало підставою для повернення позовної заяви позивачеві.

Суд звертає увагу, що повернення позовної заяви не може бути визнано поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Також несвоєчасна сплата судового збору не може бути визнано такою обставиною, що є об`єктивно непереборною, не залежать від волевиявлення особи та пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, оскільки є результатом упущень у плануванні та організації діяльності товариства, а не наслідком певних подій.

Зауваження позивача про те, що судом надано стислий 5-денний строк для усунення недоліків, 2 з яких припали на вихідні дні судом не приймаються, оскільки позивач не скористався правом на звернення до суду із заявою про продовження процесуального строку на усунення недоліків.

Окремо слід наголосити на тому, що не може бути визнано поважною причиною пропуску процесуального строку перебування у відпустці бухгалтера, оскільки позивач в особі свого керівника, в силу наданих йому повноважень, має можливість безпосереднього впливу на процес організації діяльності товариства, повинен забезпечити належний рівень здійснення претензійно - позовної роботи з урахуванням, окрім іншого, особливостей функціонування товариства, зокрема, обсягу навантаження на працівників та перерозподілу їх службових обов`язків, кадрових питань та пов`язаних із цим факторів.

На переконання суду, позивач до 06.10.2019 року мав достатню кількість часу для доплати судового збору після відпустки бухгалтера та для звернення до суду із вже підготовленим адміністративним позовом.

Жодних інших належних доказів чи переконливих пояснень щодо існування причин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до адміністративного суду з цим позовом позовна заява та заява про поновлення процесуального строку не містять.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, а саме, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Суд звертає увагу, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дана правова позиція також висловлена Верховним Судом у постанові від 25.10.2018 у справі №813/3950/17 (номер в ЄДРСР - 77417023).

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Беручи до уваги, що позивач не навів доказів, які б свідчили про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали йому звернутись з даним позовом до суду у межах строків, встановлених законом, а судом зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не встановлено підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає поверненню.

Суд зазначає, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, зокрема, із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з наданням відповідних доказів.

Керуючись статтями 123, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖК» Стеценка» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині, - повернути позивачеві.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Т.П. Балась