Справа № 160/8017/19
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2019 року Справа № 160/8017/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О.В.,
секретаря судового засідання Максименко Е.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача Шаврової Н.М.,
представника відповідача Якимова Г.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі відповідач), у якій просить визнати неправомірною та скасувати постанову першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М. №ДН1929/269/НП/АВ/ТД-ФС/397 від 02.05.2019 року про накладення на позивача штрафу уповноваженими посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області у розмірі 125190 грн.
В обгрунтування позову зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваною постановою, зазначаючи, що відповідачем були порушені процедурні питання проведення інспекційного відвідування, а саме перевірку було проведено за іншою адресою ніж була визначена в направленні на проведення перевірки, несвоєчасно було надано додатки до акту інспекційного відвідування. На підставі припущень інспектор праці дійшла висновку, що ОСОБА_2 виконує функції продавця, проте сама ОСОБА_2 в своїх поясненнях спростовує цей факт і зазначає, що вона знаходилась в приміщенні магазину з інших підстав і не виконувала функції та обов`язки продавця.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк, протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Підготовче засідання у справі призначено на 15.10.2019 року.
В подальшому в підготовчому засіданні оголошено перерву до 19.11.2019 року з метою виклику свідка в судове засідання.
Представником відповідача 23.10.2019 року подано відзив на позовну заяву, в якому просив в задоволенні позову відмовити, обґрунтовуючи тим, що інспекційним відвідуванням встановлено, що 03.04.2019 року в магазині «Мирок» працювали продавці: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та Анна. Продавець ОСОБА_6 вправно викладала, систематизувала, сортувала взуття з пакувальних коробок у приміщенні магазину. Враховуючи наявні трудові договори, фактичне виконання трудових обов`язків чотирма продавцями в магазині «Мирок», інформацію Нікопольської міської ради, встановлено, що продавець ОСОБА_2 працювала 03.04.2019 року без оформлення трудових відносин. На підставі викладеного, відповідач вважає, що ним правомірно винесено оскаржувану постанову.
В підготовчому засіданні 19.11.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні на 12.12.2019 року.
В судовому засіданні позивач та представники сторін підтримали обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення позивача та представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Листами Виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 01.03.2019 № 1176/19 та від 12.03.2019 №1321/19 повідомлено ГУ Держпраці у Дніпропетровській області про наявність неоформлених трудових відносин в магазині «Мирок» за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ФОП ОСОБА_1
03.04.2019 року з 13 год. 02 хв. по 17 год. 00 хв. працівниками ГУ Держпраці у Дніпропетровській області здійснено спробу проведення інспекційного завідування за місцем провадження підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 (КВЕД 47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах) - магазин одягу «Мирок», АДРЕСА_2 .
На час проведення інспекційного відвідування (13 год. 02 хв. 03.04.2019) особисто ФОП ОСОБА_1 у приміщенні магазину була відсутня. Торгівлю, розкладку товару вели 4 продавці. Крім того, у приміщенні магазину перебував ОСОБА_7 , який в усній формі пояснив, що ФОП ОСОБА_1 у магазині відсутня і до кінця робочого дня не зможе прибути до магазину, вона є його дружиною, а сам він у магазині ніякі трудові функції не виконує, а лише здійснює нагляд за роботою продавців.
У телефонній розмові ФОП ОСОБА_1 інспектором праці роз`яснені мета та порядок проведення інспекційного відвідування та запропоновано невідкладно з`явитися до магазину, для забезпечення проведення інспекційного відвідування в законодавчому полі, надання документів та пояснень. Проте, ФОП ОСОБА_1 повідомила, що вона не може прибути до магазину, бо знаходиться за межами м Нікополя, у м. Покров, де мешкає, та у зв`язку із складною проблемою зі здоров`ям, о 15.00 год. буде на прийомі у лікаря за місцем проживання. Якщо після хірургічного втручання вона буде добре почуватися, то обов`язково наддасть необхідні документи для перевірки перелік яких не заперечувала отримати електронною поштою.
Крім того, позивачка повідомила, що для здійснення підприємницької діяльності нею залучено п`ять найманих працівників. Із продавцями ОСОБА_3 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 укладені трудові договори у письмовій формі, копії яких є у магазині, а ОСОБА_4 та ОСОБА_10 працюють продавцями за направленням Покровського МЦЗ на працевлаштування на громадські та інші роботи тимчасового характеру.
О 14 год.34. хв.. на електронну адресу ФОП ОСОБА_1 направлений лист-запит про надання до інспекційного відвідування документів згідно переліку до 16 год.00 хв. 03.04.2019.
Проте, до кінця робочого дня - 17.00 год. 03.04.2019 запитувані документи та інформація до інспекційного відвідування не надані. О 16 год. 33 хв. засобами телефонного зв`язку від ФОП ОСОБА_1 надійшла заява з проханням перенести перевірку на декілька днів у зв`язку з поганим самопочуттям, пов`язаним з проходженням оперативного лікування у стоматолога м. Покров. Позивачкою надана довідка стоматологічної клініки «ВЛАДЛЕНТ» про те, що ОСОБА_1 знаходилася на лікуванні у стоматолога 03.04.2019 з приводу лікування хронічного перидотиту.
У зв`язку з неможливістю проведення інспекційного відвідування у термін, визначений наказом від 03.04.2019 №397-і (з 03.04.2019 по 04.04.2019), складений акт про неможливість проведення інспекційного відвідування від 03.04.2019 року № ДН 1929/269/НП.
Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування та вимога про надання документів від 03.04.2019 року № ДН 1929/269/НП надіслані на юридичну адресу ФОП ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення 04.04.2019 року.
Строк проведення інспекційного відвідування зупинено на 6 робочих днів до 11.04.2019 виключно.
Під час перебування у магазині одягу «Мирок», 03.04.2019 надані копії трудових договорів, укладених між ФОП ОСОБА_1 та найманими працівниками:
1. ОСОБА_3 від 03.10.2018 року (РНОКПП НОМЕР_1 ) продавець з 03.10.2018 року;
2. ОСОБА_4 від 10.01.2019 (РНОКПП НОМЕР_2 ) продавець, договір з 10.01.2019 року по 31.01.2019 року);
3. ОСОБА_11 від 03.10.2018 (РНОКПП НОМЕР_3 ) продавець з 03.10.2018 року;
4. ОСОБА_10 від 10.01.2019 (РНОКПП НОМЕР_4 ) продавець, з 10.01.2019 року по 31.01.2019 року.
До інспекційного відвідування, поновленого 12.04.2019 з 08 год. 30 хв., ФОП ОСОБА_1 надані документи згідно переліку, визначеного вимогою про надання документів від 03.04.2019 року №ДН-1969/269/НП.
Фактично, інспекційним відвідуванням встановлено, що 03.04.2019 в магазині «Мирок» працювали продавці: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 та ОСОБА_6 , які категорично відмовилися надавати пояснення у письмовій формі.
Зокрема, продавець, яка назвала себе Анною, вправно викладала, систематизувала і сортувала взуття з пакувальних коробок у приміщенні магазину, при цьому наполягала на тому, щоб інспектор праці покинув відгороджену від торгової зали частину приміщення магазину.
У листах Виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 01.03.2019 року №1176/19 та від 12.03.2019 року №1321/19, що стали підставою для проведення інспекційного відвідування, зазначено, що на момент проведення обстеження міською робочою групою у магазині «МирОК» торгівлю товарами здійснювала ОСОБА_2 , зі слів якої вона у цьому магазині проходила стажування, трудовий договір з нею не укладався.
ФОП ОСОБА_1 пояснила, що ОСОБА_2 перебувала у магазині «Мирок» за дзвінком Нікопольського центру зайнятості, бо є вакансія продавця. У приміщенні магазину 12.03.2019 року вона перебувала без її відому, просто так чекала її приїзду і дивилася на роботу продавців. До пояснення додала довідку Нікопольського міськрайонного центру зайнятості від 11.04.2019 №1196 про те, що ОСОБА_13 безробітна з 18.12.2018 року.
На підставі проведеного інспекційного відвідування, 12.04.2019 року працівниками ГУ Держпраці у Дніпропетровській області складено акт №ДН1929/269/НП/АВ, яким встановлено порушення ч.1 ст. 21, ч.1 та ч.3 ст. 24 Кодексу законів про працю України в частині допущення до роботи продавця ОСОБА_2 без оформлення трудових відносин.
На підставі акту інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Дніпропетровській області винесено оскаржувану постанову №ДН1929/269/НП/АВ/ТД-ФС/397 від 02.05.2019 року про накладення на позивача штрафу уповноваженими посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області у розмірі 125190 грн.
Не погоджуючись з прийнятою постановою, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Відповідно до абзацу 3 частини 1 статті 1 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
26.04.2017 року набув чинності Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який затверджений постановою Кабінетом Міністрів України від 26.04.2017 року № 295 (далі - Порядок № 295).
Порядок № 295 визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).
Пунктом 2 Порядку № 295 визначено, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, зокрема Держпраці та її територіальних органів.
Згідно з п. 5 Порядку № 295 інспекційні відвідування проводяться, зокрема, за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю.
Підставою для проведення перевірки стали листи виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 01.03.2019 № 1176/19 та від 12.03.2019 №1321/19 повідомлено ГУ Держпраці у Дніпропетровській області про наявність неоформлених трудових відносин в магазині «Мирок» за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ФОП ОСОБА_1 .
Під час розгляду справи судом встановлено, що в наказах на проведення перевірки від 03.04.2019 року №397-і, від 09.04.2019 року №426-і-по, направленні на проведення перевірки від 03.04.2019 року №53/4.3-н та від 09.04.2019 року №58/4.3-н та оскаржуваній постанові зазначено адресу проведення інспекційного відвідування: магазин «Мирок» м.Нікополь, вул. Усова, 32.
Позивач зазначає, що вказаний магазин фактично знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , 34-а, на підтвердження чого надано копію договору суборенди від 01.12.2018 року №563-18/9, за умовами якого ФОП ОСОБА_1 , як суборендар, отримала в оренду від суборендодавця ТОВ «Ювілейний» нежитлове приміщення торгівельною площею 391 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Суд зазначає, що вказаний недолік в оформленні наказів на проведення перевірки від 03.04.2019 року №397-і, від 09.04.2019 року №426-і-по, направлень на проведення перевірки від 03.04.2019 року №53/4.3-н та від 09.04.2019 року №58/4.3-н та оскаржуваної постанови не є підставою для висновків суду про скасування постанови про накладення штрафу, оскільки наявна інша інформація, відповідно до якої можливо ідентифікувати мету проведення інспекційного відвідування саме в приміщенні магазину «Мирок», який належить ФОП ОСОБА_1 .
Стосовно твердження позивача про неправомірне проведення інспекційного відвідування на підставі скасованої постанови «Про порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» від 26.04.2017 року № 295, суд зазначає наступне.
Вказана постанова Кабінету Міністрів України «Про порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» від 26.04.2017 року № 295, визнана нечинною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 року по справі №826/8917/17, однак суд зазначає, що на час здійснення інспекційного відвідування постанова № 295 була чинною, а отже підлягає застосуванню до аналізованих правовідносин, а тому твердження позивача про порушення процедури проведення інспекційного відвідування не відповідає дійсності.
Відповідно до ст. 26 Порядку №295 два примірники акта і припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування рекомендованим листом з описом документів у ньому та з повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування та невиїзного інспектування.
Суд погоджується з твердженням позивача про порушення направлення акту інспекційного відвідування без направлення додатків до такого акту.
Представником відповідача на спростування доводів позивача про несвоєчасне направлення додатків до акту інспекційного відвідування не надано жодних пояснень та доказів.
Частиною другою статті 265 КЗпП України передбачено, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати.
Зазначені штрафи є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.
Відповідно до положень частини 5 статті 50 Закону України від 05.07.2012 № 5067-VI "Про зайнятість населення" роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин.
Згідно ст. 21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Відповідно до ст. 24 КЗпП України, трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.
Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як встановлено судом і не заперечується сторонами, трудові договори між ФОП ОСОБА_1 на виконання роботи в магазині «Мирок» були укладені з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 .
В ході проведення інспекційного відвідування позивача працівниками ГУ Держпраці у Дніпропетровській області станом на 03.04.2019 року було встановлено допуск ОСОБА_13 до виконання роботи продавця магазину без укладання трудового договору.
До вказаного висновку представники відповідача дійшли у зв`язку з перебуванням ОСОБА_14 А. у приміщенні магазину на момент інспекційного відвідування та сортування взуття останньою з пакувальних коробок.
Представником відповідача до матеріалів інспекційного відвідування долучено та надано суду до матеріалів справи пояснення працівників магазину «Мирок, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з яких відомо, що до продавця магазину ОСОБА_15 прийшла подруга ОСОБА_16 , яка стоїть на обліку по безробіттю і шукає самостійно роботу; ОСОБА_15 запропонувала ОСОБА_16 залишатись і чекати ОСОБА_1 , яка приїздить приблизно в обід по середам; Ганна ходила по магазину в очікуванні ОСОБА_1 , а побачивши знижку на зимове взуття попросила дозволу оглянути моделі; ОСОБА_15 , складаючи коробки на полиці, дозволила подрузі ознайомитись з товаром по знижкам; коли прийшла інспектор, Ганна не виконувала роботу продавця, не відпускала товар, не обслуговувала покупців, а просто в очікуванні ОСОБА_1 продивляла собі взуття.
Викликана в судове засідання в якості свідка ОСОБА_15 до суду не прибула, проте 10.12.2019 року надала суду письмові пояснення, в яких повідомила суду, що вона у період проведення інспекційного відвідування працювала в магазині «Мирок»; 03.04.2019 року до неї прийшла подруга ОСОБА_17 , якій вона запропонувала дочекатись приїзду ОСОБА_1 , щоб переговорити з нею з приводу роботи продавця у магазині; поки Ганна чекала ОСОБА_1 , вона попросила переглянути зимове взуття зі знижкою; обов`язки продавця ОСОБА_16 не виконувала, оскільки вказані обов`язки виконувала ОСОБА_15 , а Ганна поряд з нею роздивлялась товар.
В постанові від 04.07.2018 по справі № 820/1432/17 Верховний суд дійшов до висновку, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати не якусь індивідуально-визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється.
З аналізу наданих пояснень, судом встановлено, що між позивачем та ОСОБА_13 дійсно не було укладено жодних угод, в тому числі трудових договорів, оскільки позивач не залучав ОСОБА_13 до роботи в магазині «Мирок», ніяких завдань їй не давала, повноваженнями діяти від імені ФОП Михайленко З.С. не наділяла і ніяких угод і домовленостей з нею не мала.
Перебувала ОСОБА_13 в приміщенні магазину «Мирок» як клієнт, та розцінені представниками відповідача дії, як сортування взуття, пояснюється заінтересованістю ОСОБА_13 як клієнта в перегляді взуття зі знижками.
Позивачем не було вчинено жодних дій, спраямованих на залучення ОСОБА_13 до роботи без укладання трудового договору.
Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність в діях позивача вини, що виключає застосування до нею штрафу за порушення трудового законодавства.
Відповідно до ст. 18 Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі (далі - Конвенція), ратифікованою Законом України «Про ратифікацію Конвенції міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі» від 08.09.2004 № 1985-ІУ, відповідні санкції за порушення правових норм, виконання яких повинні забезпечувати інспектори праці у виконанні їхніх обов`язків, повинні передбачатися національним законодавством та ефективно застосовуватися.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості
Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність своїх дій. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що постанова про накладення штрафу уповноваженими особами №ДН1929/269/НП/АВ/ТД-ФС/397 від 02.05.2019 року прийнята Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області протиправно, а відтак підлягає скасуванню.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору, відповідно до норм статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку із задоволенням позову, підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Дніпропетровської області.
Керуючись, ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №ДН1929/269/НП/АВ/ТД-ФС/397 від 02.05.2019 року про накладення штрафу у розмірі 125190 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови виготовлено 18 грудня 2019 року.

Суддя О.В. Врона