Справа № 340/3379/19
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2020-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/3379/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІК-ТАУН» до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006; ) та Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, а також визнання протиправними дій, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ТОВ «ЛІК-ТАУН» (надалі позивач) звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 12.09.2019 р., яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів до товариства застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 288442,24 грн.;

- визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо відсутності автоматичного обчислення та збільшення суми податку, на яку ТОВ «ЛІК ТАУН» мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних після реєстрації податкової накладної №777 від 31.07.2019 року.

В обґрунтування позовних вимог ТОВ «ЛІК-ТАУН» зазначено, що Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку за результатами якої встановлено несвоєчасну реєстрацію податкових накладних. Результати перевірки оформлено актом від 19.08.2019 №2664/11-23-52-05-23/42183945 на підставі якого 21.12.2018 відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення (далі - ППР ) № про застосування до позивача штрафу у розмірі 10 % у сумі 288442,24 грн. ТОВ «ЛІК-ТАУН» не погодившись із зазначеним ППР, вважає це рішення таким, що має бути скасованим, оскільки підставою несвоєчасної реєстрації податкових накладних платника податку у електронному вигляді в єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) стали причини, що не залежали від платника податків, а сталися виключно з підстав своєчасного не збільшення суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ. Так, ДФС України не було здійснено автоматичного обчислення та збільшення суми податку за наслідками зареєстрованої податкової накладної постачальника. Отже реєстрація податкових накладних відбулась із затримкою на 1 день не з вини платника податку, а саме через своєчасне не збільшення суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні.

Ухвалою судді від 30.12.2019 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін (а.с.1).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.02.2020 року у справі задоволено клопотанням представника ДПС України в Кіровоградській області, змінено первісних відповідачів - Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (та Державну фіскальну службу України їх процесуальним правонаступниками Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області та Державну податкову службу України відповідно.

Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (надалі відповідач 1) подав відзив на позов, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову, оскільки в ході проведення перевірки встановлено порушення пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме пропущено граничний строк реєстрації розрахунку коригування з датою виписки та датою реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Державна податкова служба України (надалі відповідач 2) відзив на позов не надала.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив на позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд , -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ЛІК-ТАУН» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, номер запису в Єдиному державному реєстрі 1 012504 (а.с.151-155). Згідно Даних реєстру платників ПДВ позивач з 01.07.2018 являється платником податку на додану вартість.

За наслідками проведеної камеральної перевірки складено акт про результати камеральної перевірки щодо питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Ждиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ЛІК-ТАУН» від 19.08.2019 р. №2664/11-28-52-05-23/42183945 (надалі акт перевірки, а.с.16-17), яким встановлено проведення реєстрацію податкових накладних нсвоєчасно, чим порушено п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України (надалі ПК України), за що передбачена відповідальність п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.

13.09.2019 року позивачем отримано податкове повідомлення-рішення за формою «Н» від 12.09.2019 року № , прийняте на підставі акту перевірки, яке мотивовані тим, що за даними Єдиного реєстру податкових накладних за звітній період липень 2019 року серпень 2019 року встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 та згідно зі статтею 120-1 ПК України, яким застосовано штраф в розмірі 10% в сумі 288442,24 грн. (надалі спірне рішення, а.с. 12-13).

На зазначене податкове повідомлення-рішення ТОВ «ЛІК-ТАУН» подало до Державної фіскальної служби України скаргу №25/09/1, яка рішенням Державної податкової служби України від 22.11.2019 року № 10491/6/99-00-08-05-05 залишена без задоволення (а.с.111-116, 117-118).

Не погоджуюся з вказаними податковими повідомленням-рішенням та вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам справи, суд зважає на таке.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абзаци 1, 5, 8, 9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).

Положеннями абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

З аналізу викладених норм слідує, що позивач зобов`язаний зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування до податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних у визначений Кодексом строк, а доказом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної є квитанція, в якій фіксується дата та час надходження податкової накладної та/або розрахунку в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до положень статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідальність за бездіяльність можлива лише у тому випадку, якщо на суб`єкта покладався обов`язок діяти у певній ситуації у визначений спосіб, а він утримався від таких дій (не вчинив необхідних дій).

Позивач доводить відсутність у його діях вини, оскільки він вчинив своєчасно усі дії спрямовані на проведення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ЛІК-ТАУН» були складені податкові накладні від 31.07.2019 р. №31132, від 31.07.2019 р. №31133, від 31.07.2019 р. №31135, від 31.07.2019 р. №31137, від 31.07.2019 р. №31138, від 31.07.2019 р. №31139, від 31.07.2019 р. №31140, від 31.07.2019 р. №31141, від 31.07.2019 р. №31146, від 31.07.2019 р. №31149, від 31.07.2019 р. №31150 (а.с.45 110).

Граничним строком реєстрації наведених податкових накладних, згідно пункту 301.10 статті 301 ПК України було 15 серпня 2019 року.

Позивач зазначає, що станом на 14.08.2019 р. у відповідності доданих системи електронного адміністрування ПДВ суми податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних було недостатньо. При цьому, позивач розраховував на збільшення суми податку в системі електронного адміністрування ПДВ за рахунок реєстрації податкової накладної постачальником позивача ПАТ «Укртатнафта».

Згідно квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 серпня 2019 р. 17.20 в ЄРПН зареєстровано за № податкову накладну від 31.07.2019 р. №777 на загальну суму 16930055,04 грн. В даній квитанції також зазначено про те, що документ доставлено до ДФС України, документ прийнято (а.с.80).

Після отримання квитанції про прийняття податкової накладної від 31.07.2019 р. №777, позивач здійснив дії щодо направлення для реєстрації до Єдного реєстру податкових накладних податкові накладні від 31.07.2019 р. №31132, від 31.07.2019 р. №31133, від 31.07.2019 р. №31135, від 31.07.2019 р. №31137, від 31.07.2019 р. №31138, від 31.07.2019 р. №31139, від 31.07.2019 р. №31140, від 31.07.2019 р. №31141, від 31.07.2019 р. №31146, від 31.07.2019 р. №31149, від 31.07.2019 р. №31150.

Згідно квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 серпня 2019 р. 19.55 документ доставлено до ДФС України, документ не прийнято із зазначенням про те, що документ не може бути прийнятий сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні (а.с.21-31).

Незважаючи на реєстрацію податкової накладної ПАТ «Укртатнафта» від 31.07.2019 р. №777, автоматичного збільшення суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ не відбулось, що і призвело до прийняття квитанцій про відмову в реєстрації податкових накладних через те, що сума ПДВ в деклараціях поданих до реєстрації перевищувала суму ПДВ, на яку платник податків мав право зареєструвати ПДВ.

Пунктом 201-1.1 статті 201-1 визначено, що порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 р. N 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (надалі Порядок №569), який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Згідно пункту 201-1.3 статті 201-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою:

УНакл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ

Аналогічна формула наведена і в пункті 9 Порядку №569.

Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України (п. 201-1.3 ст.201-1 ПК України).

Відповідно до пункту 13 Порядку №569 ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка, а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Згідно витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №15581443, станом на 15 серпня 2019 р. 19:57:38 сума податку на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні становила 60879,73 грн. (а.с.19).

Тобто, незважаючи на те, що сума електронного ПДВ повинна була автоматично збільшитись за рахунок реєстрації податкової накладної від 31.07.2019 р. №777, такого збільшення протягом більше як дві години не відбулось.

Згідно витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №15581467, станом на 15 серпня 2019 р. 20:35:52 сума податку на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні збільшилась і становила 2905655,76 грн. (а.с.18).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. N 1246 затверджений Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (надалі Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Так у Порядку №1246 визначено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Отже збільшення суми ПДВ на яку позивач право зареєструвати податкові накладні збільшилась після завершення операційного дня, що унеможливило проведення реєстрації податкових накладних саме 15 серпня 2019 р.

Після отримання інформації щодо збільшення суми, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних (більш як через дві години), позивач повторно направив на реєстрацію податкові накладні від 31.07.2019 р. №31132, від 31.07.2019 р. №31133, від 31.07.2019 р. №31135, від 31.07.2019 р. №31137, від 31.07.2019 р. №31138, від 31.07.2019 р. №31139, від 31.07.2019 р. №31140, від 31.07.2019 р. №31141, від 31.07.2019 р. №31146, від 31.07.2019 р. №31149, від 31.07.2019 р. №31150, які згідно квитанцій №1 були зареєстровані 16.08.2019 р. 11:57 (а.с.32-43). При цьому в даних квитанціях зазначено «очікується доставка: дата та час 15.08.2019 20:58».

Отже, наявними в матеріалах справи доказами підтверджується, що несвоєчасна реєстрація податкових накладних в ЄРПН спричинена не з вини позивача, а у зв`язку з тим, що не відбулось автоматичного збільшення суми ПДВ на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні.

Враховуючи вказане, суд дійшов висновку про те, що відповідачем під час прийняття спірного податкового повідомлення - рішення був зроблений помилковий висновок про порушення позивачем п. 201.10 ст. 201 даного Кодексу, а саме: граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування за та застосований штраф.

З огляду на вищевказане, суд зауважує, що у даному випадку, саме через роботу систем щодо обробки даних податкових накладних Державної фіскальної служби України не була проведена реєстрація податкових накладних, а тому, відповідачем протиправно застосовано штраф в розмірі у розмірі 2884420,24 грн.

Верховний Суд у постанові від 02.07.2019 р. у справі № 2340/3802/18 підтримуючи платника податків зазначив, що неодноразове намагання позивача здійснити реєстрацію податкових накладних в межах встановлених граничних строків свідчить про відсутність протиправної бездіяльності платника податків та виключає склад податкового правопорушення в розумінні статті 109 ПК України.

Таким чином, саме своєчасне не збільшення суми ПДВ, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні, спричинили несвоєчасну реєстрацію позивачем податкових накладних. Як наслідок, суд дійшов висновку, що в діях платника відсутня "вина", а отже, і відсутні підстави для притягнення до відповідальності у вигляді штрафних санкцій.

При прийнятті даного рішення суд, враховує правові позиції, викладені у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 808/2127/17, від 11.09.2018 у справі № 826/9114/16 від 30.01.2018 у справі № 816/390/17.

Відповідно до вимог частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також, згідно правової позиції Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеної у постанові від 20 березня 2018 року по справі № 819/777/17 "Колегія суддів зауважує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Суд, також, зазначає, що серед основних засад податкового законодавства визначених у статті 4 Податкового кодексу України, передбачено принцип презумпції правомірності рішень платника податків, у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Крім того, з метою захисту інтересів платника податків та дотримання законності у діяльності контролюючих органів принцип презумпції правомірності рішень платника закріплено у положеннях Кодексу, що регулюють порядок адміністративного оскарження рішень органів податкових органів.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 12.09.2019 року №.

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо відсутності автоматичного обчислення та збільшення суми податку, на яку ТОВ «ЛІК ТАУН» мав право зареєструвати податкові накладні, суд вважає її безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 3-4 частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Пунктами 3 -4 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, після задоволення позовної вимоги щодо визнання дій протиправними повинно слідувати зобов`язання вчинити конкретні дії чи то утриматися від вчинення якихось дій, тобто повинно відбуватись відновлення порушеного права. Оскільки сама по собі бездіяльність суб`єкта владних повноважень, яка не створює порушення прав особи, яке необхідно судовим рішення відновити, не може підлягати судового захисту.

Як встановлено під час розгляду справи, жодного рішення позивач не просить прийняти ДФС України, а тому в даному випадку, суд вважає недоцільним втручатись в дискреційні повноваження відповідача в частині організації роботи електронної системи під час реєстрації податкових накладних.

Суд зауважує, що єдиною нормою щодо роботи електронної системи опрацювання під час проведення реєстрації податкових накладних (робота Єдиного реєстру податкових накладних) є пункт 13 Порядку №569, яким визначено про те, що ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі. При цьому, протягом якого часу проводиться таке автоматичне обчислення, жодним актом не встановлено.

Робота системи Єдиного реєстру податкових накладних та системи електронного адміністрування податку це є автоматизований процес, який позбавлений втручання людського фактору, водночас навіть технологічний процес розшифрування, кодування та внесення змін до даних в рахункам, в об`єктивній дійсності, може займати певний час, і як це відбулось в даному випадку, трохи більше двох годин, як на думку суду не призводить до протиправності дій ДФС.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що реєстрації усіх податкових накладних відбулась в останній день для реєстрації таких накладних, за 2 години 40 хвилин до кінця роботи операційного дня. Тобто, позивач також повинен розраховувати на те, що операційним системам Єдиного реєстру податкових накладних та електронного адміністрування податку технологічно необхідно певно недовгий, але все ж таки час, для обробки, розшифровки то проведення обрахунку за відповідними формулами.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про безпідставність вимог щодо визнання протиправними дій, а тому в цій частині позову належить відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В порушення вимог частини 2 статті 77 КАС України відповідач не виконав свого обов`язку щодо доказування правомірності своїх дій. Водночас позивач на виконання вимог частини 1 статті 77 КАС України належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

Отже, враховуючи все вищезазначене у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позивачем позов підлягає частковому задоволенню лише в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.09.2019 року № є обґрунтованими та такими.

У відповідності до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір у сумі 768,40 грн. (а.с.2), тому розмір суми судового збору слід стягнути на його користь рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у сумі 6247,63 грн. (а.с.3-4), а враховуючи висновок суду про часткове задоволення позову, відшкодуванню підлягає сума 4326,63 (6247,63 1921) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІК-ТАУН» (вул. Ельворті, 7, офіс 203, м. Кропивницький, 25006; ) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006; ) та Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, а також визнання протиправними дій задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області від 12.09.2019 №, яким застосований штраф в сумі 288442,24 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІК-ТАУН» (вул. Ельворті, 7, офіс 203, м. Кропивницький, 25006; ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 4326 (чотири тисячі триста двадцять шість) гривень 63 копійки за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області (, 25006, м.Кропивницький, вул. Велика Перспективна,55).

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук