Справа № 320/2084/19
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2020 року м. Київ № 320/2084/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду - Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання - Бровчук Ю.В.;

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ;

представника позивача - Батури П.О.;

представника відповідача - Пушкарського С.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в межах спрощеного позовного провадження, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою про визнання протиправним та скасування наказу "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідно до ч. 3 ст.66 Закону України "Про державну службу", який було винесено стосовно нього за неналежне виконання доручення керівника "Про облік чисельності диких тварин та пернатої дичини" на території РЛП "Трахтимирів" від 21.02.2019 №10-01.1-06/1774.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що фактично, на думку заявника, вимоги наказу були виконані належним чином, згідно посадових обов`язків працівника Держпродспоживслужби, а тому він не допускав дисциплінарного правопорушення.

Ухвалою від 24.04.2019 судом було відкрито спрощене позовне провадження у даній справі з повідомленням сторін та проведенням судового розгляду.

30.08.2019, за вх. №14086, відповідачем був наданий відзив на позовну заяву, в якому він пояснив, що першим заступником начальника управління ГУ Держпродспоживслужби у Київській області начальнику Миронівського районного управління ОСОБА_1. було надано письмове доручення від 21.02.2019 №10-01.-06/1774 про участь у проведенні такого заходу як облік чисельності диких тварин та пернатої дичини на території РЛП "Трахтимирів", запланованого на 22.02.2019, для чого необхідно було залучити спеціалістів Миронівського районного управління. Інформацію про результати проведеної роботи надати до 26.02.2019 у відділ організації протиепізоотичної роботи управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини на електронну адресу.

В той же час, наказом від 21.02.2019 №94-в, позивач був відряджений до м. Борисполя Київської області для участі в семінарі-нараді, проведення якого було заплановано на 22.02.2019.

Зранку, 22.02.2019, ОСОБА_1 брав участь у нараді-семінарі у м. Борисполі, що підтверджується підписом у списку зареєстрованих учасників. За даними організаторів семінару, ОСОБА_1 знаходився на семінарі до 13:00 год., після чого відпросився у керівника заходу - заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби Київської області Тібежа М.М.

На думку представника відповідача, ОСОБА_1., всупереч дорученню керівника відомства про залучення працівників управління, особисто прибув для участі у проведенні обліку чисельності диких тварин на територію РЛП "Трахтемирів" о 15:45 год., що визнається ним особисто.

Відповідно до висновку "Проведення обліку чисельності диких тварин", захід розпочався 22.02.2019 о 8:00 год. і проводився в період з 22.02.2019 до 23.02.2019 включно. Висновок обліку чисельності тварин підписано членами комісії, в тому числі, і ОСОБА_1 .

На підставі зазначеного, відповідач стверджує про неналежне виконання доручення керівника про участь у здійсненні обліку диких тварин та пернатої дичини від 21.02.2019, оскільки: всупереч вимог доручення ОСОБА_1 не залучив відповідних спеціалістів Миронівського управління ГУ Держпродспоживслужби у Київській області та, усвідомлюючи необхідність особистої присутності на іншому заході - семінарі-нараді, поїхав до РЛП "Трахтимирів"; безпосередньо не брав участі у заході по здісненню обчислення диких тварин та дичини на території РЛП "Трахтимирів" у межах наданих йому законом повноважень та не міг об`єктивно виконати завдання з проведення протиепізоотичної роботи, оскільки з 8:00 до 13:00 год. був присутній на семінарі м. Борисполі, а на територію РЛП "Трахтимирів" прибув о 15:45 хв.; в той же час своїм підписом засвідчив кількість звірів, підрахунок яких комісія здійснювала з 8:00 годин. Поміж іншого, 23.02.2019, припадало на вихідний день, тому ніяких дій, передбачених посадовими обов`язками на виконання доручення керівництва управління, ОСОБА_1, не був уповноважений проводити.

Вищевикладене, на переконання відповідача, стало підставою для висновку про неналежне виконання позивачем покладених на нього обов`язків, тому наказом від 19.03.2019 №142 стосовно ОСОБА_1 було ініційовано дисциплінарне провадження, за результатом розгляду якого, оформлено подання комісії на ім`я начальника ГУ Держпродспоживслужби у Київській області, яким рекомендовано накласти дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Під час проведення службового розслідування від надання письмових пояснень, згідно ч.1 ст.75 Закону України "Про державну службу", ОСОБА_1 відмовився.

Допитаний у якості свідка директор РЛП "Трахтимирів" ОСОБА_2 , суду пояснив наступне: з позивачем у справі ОСОБА_1 він знайомий, проте ніяких стосунків з ним не має. Особисто від позивача дізнався у зв`язку з чим його викликали до суду, а саме щоб він підтвердив: чи був ОСОБА_1 присутнім 22.02.2019 у РЛП "Трахтимирів" та, хто в цей час був на території заповідника і, що там робили.

Крім того, свідок суду показав, що розпорядженням КОДА було рекомендовано при здійсненні підрахунку диких тварин та пернатої дичини на території ландшафтно-заповідного парку "Трахтимирів" залучили працівників екологічного департаменту КОДА та працівників Держпродспоживслужби. Рішення КОДА щодо обліку диких тварин обгрунтовано Законом України "Про природно-заповідний фонд" і рішенням Комісії з надзвичайних ситуацій при КМУ.

В день проведення обліку диких тварин, на території РЛП "Трахтимирів", ОСОБА_1 був присутній приблизно з 16:45 годин до 17:00 годин. В цей же день, 22.02.2019, облік диких тварин проводився за участі 35 чоловік - погоничів тварин шляхом прогону.

Процес обліку диких тварин здійснювався приблизно так: 35 погоничів спустилися в яр та обліковували тварин, які їм попадалися. Так обстежили близько 30 га території. Дані, вказані в акті обліку тварин, зазначені в абсолютних величина та екстрапольовані на всю територію парку. Як стверджував у судовому засіданні свідок ОСОБА_2 з приводу обрахування тварин: "...все, что делалось было фикцией", оскільки офіційної методики розрахунку не існує, а тому, як на його думку, вирахувати кількість диких тварин неможливо, що обумовило і відповідне його ставлення до цього заходу .

При проведенні обліку диких тварин, 22.02.2019, були присутні і працівники екологічного Департаменту КОДА, натомість результати підрахунку оформлювалися ним особисто, акт, висновки та зведені результати підрахунку він привіз до м. Києва, де і були відібрані підписи уповноважених осіб.

Вирахування даних, які були ним особисто внесені в акт проведення обліку чисельності товарин на території РЛП "Трахтимирів", здійнювалось шляхом множення 120 облікових одиниць на 30 відсотків площі. Підсумовуючи сказане зазначив: "...така у нас держава".

Роль позивача, за уявленням свідка ОСОБА_2 , полягала у проведенні обчислення диких тварин та відповідальності за нерозповсюдження африканської чуми на території заповідника. Виконання підрахунку тварин проводилось на протязі світового дня, 22.02.2019, на території 1200 квадратів.

Допитаний у якості свідка представник Департаменту екології та природних ресурсів при КОДА ОСОБА_3 суду пояснив, що: "облік диких тварин на території РЛП "Трахтимирів" 22.02.2019 проводився на підставі доручення КОДА, яке надійшло в електронному вигляді до начальника Департаменту, а керівник Департаменту скерувала його до начальника управління. Начальник управління роздрукувала доручення та, після "проставлення" візи, направила йому, а він визначив себе членом комісії з обліку тварин.

Облік тварин було призначено на 8:00 годину, дату назвати він не може, оскільки не пам`ятає. Він приїхав до якогось селища, назву вказати яке не може та не пам`ятає, приблизно о 10:00 годині. Як та з ким домовились про зустріч, не пам`ятає. На місці його чекав директор заповідника ОСОБА_2 та ще приблизно 10-15 людей. Хто ці люди він не знає, їхні документи не перевіряв, зі слів директора заповідника це були працівники РЛП "Трахтимирів". Всі разом вони зайшли у продовольчий магазин в цьому ж селищі, там був стіл, на якому директор розклав карту та ознайомив з порядком "таксації" . Після відвідин магазину, він та ще працівник Департаменту ОСОБА_4., поїхали разом із директором та 10-15 особами до лісу. Скільки було машин, до якої частини лісу доїхали та хто був у машинах, він не пам`ятає. Зі слів свідка, директор РЛП запропонував проводити "таксацію" методом "прогону".

Незнайомі люди ходили по території лісу у визначених невідомо ким точках "прогону". Скільки було погоничів він не пам`ятає, але не більше 15 чоловік. Яка частина заповіднику була охоплена прогоном тварин та, на якій відстані один від одного вони проходи, не пам`ятає. Скільки було нараховано загалом тварин, він не пам`ятає та назвати не може.

Метод "прогонки" визначив ОСОБА_2 . Особисто свідок за всім тільки спостерігав. Хто був з ним поряд, він не пам`ятає; як не пам`ятає: о котрій годині закінчився процес підрахунку тварин; хто обирав "погоничів" та осіб, які перебували на так званих "точках"; яка кількість машин здійснювала доставку людей до місця проведення заходу та відправку їх до селища; яка територія була опрацьована; яким чином територія вимірювалась; хто узагальнював дані обліку; на скільки часток була поділена територія, на якій проводився облік тварин; о котрій годині було завершено проведення заходу та, яка загальна кількість часу на нього витрачена.

Після "таксації", зазначив свідок, він повернувся до м. Києва. Проведення заходу із підрахунку тварин було оформлено актом, який він підписав. Свідок підтвердив, що до них приєднався ОСОБА_1 приблизно о 16:00 годині.

Допитана у якості свідка представник Департаменту екології та природних ресурсів КОДА ОСОБА_4 суду пояснила, що вона приймала участь у виконанні доручення КОДА при проведенні "таксації" диких тварин в РЛП "Трахтимирів" у лютому 2019. Вона також не пам`ятає дату проведення таксації; назву місця, куди вона приїхала для участі у ній. Проте, вказала, що такі заходи повинні були проводитись на підставі графіка, який доводиться до відома працівників Департаменту. Вона особисто складала текст такого графіку, натомість не пам`ятає, чи доводився він до відома працівників відомства, чи ні, в тому числі чи доводився цей графіка до відома Андрущенка.

Приблизно, о 10:00, вона та її начальник ОСОБА_3 приймали участь у проведенні обліку тварин на території РЛП "Трахтимирів". На якому транспорті вона туди добралася також не пам`ятає, як і не пам`ятає назву селища, куди вона приїхали. Вона, Андрущенко та директор РЛП "Трахтимирів" зайшли в магазин, у якому знаходився стіл. На столі розклали картографічну карту та визначили порядок та метод проведення обліку. Хто визначив порядок та метод обліку вона не пам`ятає, пояснити що входило до кола її обов`язків під час "таксації", не змогла. Повідомила суду, що облік тварин проводився у складі не більше 5 максимум 6 чоловік, які були працівниками заповідника. Документи працівників заповідника вона не бачила та не вимагала, цих осіб їй ніхто не представляв, проте що це працівники РЛП "Трахтимирів", вона здогадалася.

За твердженням свідка, до кола її обов`язків входить моніторинг лісового фонду та контроль за станом об`єктів природно-лісового фонду, але як це співвідноситься з обліком диких тварин, пояснити не змогла.

Особисто її участь під час проведення заходу обмежилась тим, що вона спостерігала та побачили 2х кіз та 4 зайців, але ніяким чином цей факт фіксувала.

Хто здійснював облік диких тварин та, за якою методикою, їй невідомо. Свідок також пояснила, що їй хтось запропонував бути на місці, у лісі, де вона перебувала якийсь час. Хто запропонував бути в лісі та, на якому місці вона перебувала, пояснити не змогла.

Також свідок пояснила, що вказані в акті дані це фактична кількість тварин, яка була виявлена та зафіксована під час проведення "таксації ". Зазначити, які ділянки та ким були визначені для "прогону" свідок не змогла, як не змогла вказати, ким ці дані були зібрані та оброблені. Акт для підпису їй привіз директор РЛП "Трахтимирів" ОСОБА_2., вона його підписала не перевіряючи дані. Для чого здійснюється облік диких тварин пояснити не змогла, як і свою функцію під час проведення обліку тварин.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши за внутрішнім переконанням надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності у співставленні з законодавчими актами, яким врегульовані спірні правовідносини, встановивши їх зміст та характер, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Обставини встановлені судом:

ОСОБА_1 був призначений на посаду начальника Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби в Київській області 04.07.2017 згідно наказу №22-к від 03.07.2017, має 6 ранг державного службовця категорії "Б". Стаж державної служби складає 10 років.

На виконання пункту 11 протокольного рішення Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при КМУ від 28.09.2018 протокол №3 та, ураховуючи лист регіонального ландшафтного парку "Трахтемирів", першим заступником начальника ГУ Держпродспоживслужби у Київській області Тібежем М.В. начальнику Миронівського районного управління ГУ Держпродспоживслужби ОСОБА_1. було надано письмове доручення від 21.02.2019 за №10-01.1-06/1774 про залучення спеціалістів Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби до участі у заходах з проведення обліку чисельності диких тварин на території природно-заповідного фонду РЛП "Трахтимирів" 22.02.2019.

Інформацію про результати проведеної роботи зобов`язано було надати до 26.02.2019 у відділ організації протиепізоотичної роботи управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини на електронну адресу (ІНФОРМАЦІЯ_1). Контроль за виконанням доручення покладено на заступника начальника відділу організації протиепізоотичної роботи управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_6.

На виконання вищевказаного доручення, позивачем, до відділу організації протиепізоотичної роботи управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини були представлені: акт проведення обліку диких тварин без дати на номеру; висновок про проведення обліку чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтимирів" та зведена таблиця обліку диких тварин. У всіх документах відсутня дата їх складання та вихідні номери.

За результатом вивчення цих документів, 13.09.2019, заступником начальника відділу організації протиепізоотичної роботи управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_6. на ім`я начальника ГУ Держпродспоживслужби в Київській області була подана доповідна записка зі змісту якої вбачається, що подані документи у якості виконання доручення прийняті не були. Так, ОСОБА_6 було вказано про невідповідність інформації наданої ОСОБА_1 у листі від 12.03.2019 №10-29.1.7-09/72 з приводу його особистої участі у заходах обліку чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтемирів" 22-23 лютого 2019 та даними про відрядження 22.02.2019 до м. Борисполя для участі в семінарі-нараді. Також було звернуто увагу, що день 23.02.2019, припадав на суботу, а наказ про оголошення суботи робочим днем для начальника Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби ОСОБА_1., не видався.

У зв`язку з чим, ОСОБА_6 дійшов висновку про удавану участь ОСОБА_1 у заходах по обліку чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтимирів" та просив керівника служби утворити комісію з розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача.

19.03.2019, наказом начальника ГУ Держпродспоживслужби в Київській області №142 відносно ОСОБА_1 було розпочато дисциплінарне провадження.

Із матеріалів дисциплінарної справи слідує, що 21.02.2019, на підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області №94-В ОСОБА_1 було відряджено до м. Борисполя для участі у семінарі на тему "Державне регулювання у галузі бджільництва, заходи з ліквідації хвороб бджіл та профілактика їх отруєнь пестицидами".

Відповідно до списку присутніх 22.02.2019, ОСОБА_1 зареєструвався як учасник семінару, натомість звернувся до заступника начальника управління ГУ Держпродспоживсужби Тібежа М.В. та повідомив про необхідність залишити семінар для участі у проведення обліку диких тварин на території РЛП "Трахтимирів".

Як стверджує позивач, на виконання письмового доручення заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби у Київській області від 21.02.2019 за №10-01.1-06/1774 про залучення спеціалістів Миронівського РУ до участі у заходах з проведення обліку чисельності диких тварин на території природно-заповідного фонду РЛП "Трахтимирів" 22.02.2019, він особисто поїхав до парку та був присутнім при здійсненні обліку диких тварин на території РЛП "Трахтимирів", позаяк вважав, що складність виконуваної роботи та складний ланшафтний характер місцевості передбачав участь працівника чоловічої статі.

Факт проведення обліку та його безпосередню участь у цьому заході позивач підтвердив: висновком по проведенню обліку чисельності диких тварин на території заповідника та зведеною таблицею обліку диких тварин, а також актом. Всі документи не мають дати та вихідних номерів установи, що їх видала. ОСОБА_1 вважає, що відповідач безпідставно прийняв оспорюваний наказ, тому і звернувся до суду.

Правове обгрунтування рішення суду:

відповідно до ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний, серед іншого, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності, тощо.

Статтею 147 КЗпП України встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

На підставі статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

З системного аналізу викладених положень законодавства вбачається, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу», за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу», підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно п. 10, ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну службу», службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

За приписами ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу», до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. Відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону України «Про державну службу», у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Згідно ч. 6 ст. 66 Закону України «Про державну службу», дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

На підставі ч. 1 ст. 69 Закону України «Про державну службу», для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Відповідно ч. 9 ст. 69 Закону України «Про державну службу», дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Згідно ч. 1 ст. 73 Закону України «Про державну службу», з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення, - ч. 3 ст. 73 Закону України «Про державну службу»,

Згідно ч. 6 ст. 74 Закону України «Про державну службу», державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 75 Закону України «Про державну службу», перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення, - ст. 76 Закону України «Про державну службу».

Згідно ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення, -ч.1 ст. 75 Закону №889-VIII .

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення, - ч. 1 ст. 77 Закону України «Про державну службу».

Положенням Про Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області, затвердженого наказом Голови Держпродспоживслужби від 23.08.2017 №761 встановлено, що завданням Управління Держпродспоживслужби є реалізація повноважень Держпродспоживслужби на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

На підставі п.4 Положення, управління відповідно до покладених на нього завдань забезпечує реалізацію державної політики, в тому числі шляхом здійснення державного ветеринарно-санітарного нагляду за здоров`ям та благополуччям тварин, кормів та інших обєктів санітарних заходів охороною території України від занесення збудників особливо небезпечних хвороб, включених до списку Міжнародного епізоотичного бюро, з території інших держав або карантинних зон; іншими об`єктами санітарних заходів, що пов`язані з продуктами тваринного походження, репродуктивним матеріалом, племінною справою у тваринництві, біологічними продуктами, патологічним матеріалом, ветеринарними препаратами, субстанціями, кормовими добавками, преміксами та кормами, засобами ветеринарної медицини, засобами догляду за тваринами та супутніми об`єктами, штамами мікроорганізмів, а також потужностями, що використовуються для їх виробництва, переробки, зберігання та обігу, в тому числі під час ввезення (пересилання) на митну територію України;

переміщенням тварин, інших об`єктів санітарних заходів, пов`язаних з продуктами тваринного походження, репродуктивного матеріалу, біологічних продуктів, патологічного матеріалу, ветеринарних препаратів, субстанцій, кормових добавок, преміксів та кормів, засобів ветеринарної медицини, засобів догляду за тваринами та супутніми об`єктами, штамів мікроорганізмів;проведенням суб`єктами господарювання дезінфекції, дезінсекції та дератизації на потужностях, що використовуються для виробництва, переробки, зберігання та обігу тварин, харчових продуктів, репродуктивного матеріалу, ветеринарних препаратів, субстанцій, кормових добавок, преміксів та кормів, а також засобів, що використовуються для їх транспортування;

впровадженням постійно діючих процедур, заснованих на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках (НАССР);

здійсненням протиепізоотичних заходів юридичними та фізичними особами, які провадять професійну діяльність у галузі ветеринарної медицини;

здійснення заходів з контролю дотримання законодавства щодо ідентифікації та реєстрації тварин;

впровадженням постійно діючих процедур, заснованих на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках (НАССР);

аналізує причини й умови виникнення та поширення хвороб тварин, організовує заходи щодо локалізації та ліквідації спалаху заразних хвороб, спільних для тварин і людей, готує пропозиції та рекомендації щодо профілактики, ліквідації та боротьби з такими хворобами;

забезпечує у випадках, передбачених законом, своєчасне встановлення карантину в разі виникнення особливо небезпечних хвороб, включених до списку МЕБ, або інших хвороб, що підлягають повідомленню, проведення карантинних та інших ветеринарно-санітарних заходів в інфікованій та буферній зонах, зоні спостереження;

Для виконання покладених завдань, ГУ Держпродспоживслужби наділено повноваженнями вжиття заходів щодо усунення порушень закону; застосування фінансово-господарських санкцій; складати протоколи та розглядати справи про порушення законодавства у відповідній сфері; проводити перевірки; організовувати проведення в лабораторних досліджень (випробування) для цілей державного контролю.

Згідно із абз.2 п.1 Положення Головному управлінню підпорядковуються установи та організації, що належать до сфери управління Держпродспоживслужби та розташовані на території області. Повноваження Головного управління поширюються на територію Київської області, а у сферах карантину та захисту рослин на територію Київської області та м. Києва.

На підставі постанови КМУ від 16.12.2015 №1092 "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів" було створено Управління Держпродспоживслужби в Миронівському районі, яке станом на час розгляду справи, за даними ЄДРПОУ, припинено.

Законом України "Про мисливське господарство та полювання" від 2 лютого 2000 р. № 1478-III з наступними змінами та доповненнями визначені правові, економічні та організаційні засади діяльності юридичних і фізичних осіб у галузі мисливського господарства та полювання, забезпечує рівні права усім користувачам мисливських угідь у взаємовідносинах з органами державної влади щодо ведення мисливського господарства, організації охорони, регулювання чисельності, використання та відтворення тваринного світу.

Положеннями ст.ст.2-3 Закону № 1478-III встановлено, що мисливські тварини, що перебувають у стані природної волі, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Мисливські тварини, що перебувають у стані природної волі в межах території України, є об`єктом права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника мисливських тварин здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Органи державної влади здійснюють права власника щодо всіх мисливських тварин, за винятком тих, які в порядку, установленому цим Законом та іншими актами законодавства, передані до комунальної власності чи приватної власності юридичних і фізичних осіб.

Користування мисливськими тваринами може здійснюватися з вилученням або без вилучення їх з природного середовища чи штучно створених напіввільних умов.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про мисливське господарство та полювання" до повноважень обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у галузі мисливського господарства та полювання належить: забезпечення виконання державних та регіональних програм у галузі охорони, використання і відтворення мисливських тварин, розвитку мисливського господарства; встановлення відповідно до законодавства обмежень щодо користування мисливськими угіддями та здійснення полювання; забезпечення додержання вимог законодавства у галузі мисливського господарства та полювання; взаємодія з органами місцевого самоврядування з питань мисливського господарства та полювання; вирішення інших питань у межах своїх повноважень.

На підставі Інструкції щодо застосування порядку встановлення лімітів, затвердженою наказом Міністерства навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 26.05.99 №116, зареєстрованої в Мін`юсті 30.07.1999 за №518/3811 визначають застосування порядку встановлення лімітів використання таких диких тварин, віднесених до природних ресурсів загальнодержавного значення: мисливських тварин (крім мисливських птахів, зайців-русаків, кролів диких, лисиць, вовків, єнотоподібних собак); диких тварин, які зазначені в додатку до Тимчасового порядку справляння плати за спеціальне використання диких тварин (крім водних безхребетних, наземних безхребетних у водній стадії розвитку), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 1996 року №123.

Порядок установлення лімітів використання диких тварин, які перебувають у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, встановлюється Інструкцією про порядок установлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, затвердженою наказом Мінекобезпеки України від 11 травня 1994 року № 43 ( z0111-94 ) і зареєстрованою в Мін`юсті України 21 травня 1994 року за № 111/320.

У відповідності до п.1.2 розділу І Інструкції №43, остання передбачає установлення лімітів на використання природних ресурсів: у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища, а також для заготівлі лікарських та інших цінних рослин, їх плодів, сіна, випасання худоби, соків, деревної зелені, використання орних земель та інших видів використання за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, установленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів.

До переліку протиепізоотичних заходів, відповідно до постанови КМУ від 15 серпня 1992 р. N 478 віднесені: запобігання та ліквідація інфекційних і паразитарних захворювань сільськогосподарських, домашніх, зоопаркових, лабораторних тварин та інших представників фауни (додаток N 2 до постанови); придбання техніки для проведення дезінфекції у господарствах незалежно від форми власності; придбання лабораторних тварин, діагностикумів, реактивів, антибіотиків, антгельмінтних і хіміотерапевтичних препаратів, медикаментів, інструментів, перев`язувальних матеріалів, необхідних для боротьби з інфекційними та паразитарними хворобами тварин; організація протиепізоотичних експедицій для вивчення хвороб з невиясненою етіологією або тих, що не реєструвалися на території України; видання інструкцій, настанов, положень тощо, депонування, випробування штамів мікроорганізмів і біологічних препаратів в Державному науково-дослідному контрольному інституті ветпрепаратів і кормових добавок; утримання спеціалістів ветеринарної медицини і водіїв спеціалізованого транспорту, залучених для боротьби з епізоотіями гостроінфекційних захворювань тварин; придбання та утримання транспортних засобів, придбання запасних частин, вузлів, пально-мастильних матеріалів; телефонні, телеграфні і командировочні витрати, пов`язані із виконанням заходів по боротьбі з епізоотіями; організація і утримання тимчасових спеціальних

ветеринарно-карантинних загонів і постів контролю за виконанням карантинних правил.

2. Лабораторно-діагностичні дослідження: проведення вірусологічних, бактеріологічних,

хіміко-токсикологічних, патологоанатомічних, гістологічних, паразитологічних та інших досліджень (додаток N 3 до постанови) з метою діагностики хвороб тварин. Радіологічні дослідження продуктів тваринництва, рослинництва, сировини, дослідження на а трихінельоз при ветеринарно-санітарній експертизі на ринках, базах, складах, м`ясокомбінатах, бойнях тощо. при ветеринарно-санітарній експертизі на ринках, базах, складах, м`ясокомбінатах, бойнях тощо. Інші ветеринарно-санітарні та протиепізоотичні заходи, що виконуються спеціалістами ветеринарної медицини у разі виникнення інфекційних захворювань, що не вказані в пункті 1 постанови і не реєструвалися на території України. В цих випадках весь комплекс ветеринарних заходів проводиться за рахунок коштів державного бюджету. Невідкладна лікувальна допомога, що надається спеціалістами державної ветеринарної медицини разово при захворюваннях, що загрожують життю тварини (отруєння, гострі тимпанії, перенаповнення рубця, коліки, закупорка стравоходу, важкі травми, кровотечі, патологічні пологи і т. ін.), а також при гострих інфекційних захворюваннях. При цьому медикаменти і перев`язувальний матеріал, що використовуються безпосередньо в державних закладах ветеринарної медицини, відпускаються безплатно.

Позиція суду:

проведення щорічної зимової таксації диких тварин та птахів ( олень, лань, муфлон, заєць русак, фазан, лисиця, єнотоподібна собака, сіра ворона, сіра куріпка і т.п.) здійснюється з метою встановлення чисельності мисливських звірів та птахів, їх територіального розміщення для подальшого визначення лімітів використання таких диких тварин, віднесених до природних ресурсів загальнодержавного значення та у науково-дослідницьких цілях.

Цей захід передбачає комісійний виїзд на місце лісового господарства галузевих фахівців.

На підставі даних, здобутих в процесі обстеження об`єктів лісового фонду з підрахунком диких тварин та птиць, проводиться лімітизація величин добування тварин в наступному мисливському сезоні. Під час обліків тварин визначається їх чисельність, місця перебування, шляхи міграції на території відповідних зон чи господарств. На підставі результатів таксації (обліку) також оцінюється та планується діяльність господарств, визначаються норми відстрілу, приймаються рішення про необхідність часткової або повної заборони полювання на певний вид дичини, встановлюється динаміка руху тварин.

Участь працівників органів Держпродспоживслужби при проведенні таких заходів обумовлена покладеними на них статутними завданнями, які включають в себе:

організацію та здійснення контролю за виконанням протиепізоотичних заходів з метою забезпечення епізоотичного благополуччя відповідного району чи області;

здійснення у межах повноважень, передбачених законодавством, державного нагляду (контролю) за здоров`ям та благополуччям тварин;

здійснення державного моніторингу здоров`я тварин, а також розроблення та здійснення ветеринарно-санітарних заходів з метою охорони території області/району від занесення особливо небезпечних хвороб, включених до списку Міжнародного епізоотичного бюро, або інших хвороб, що підлягають повідомленню, з територій карантинних зон;

аналіз причини виникнення інфекційних та інших хвороб тварин та розроблення рекомендацій щодо їх профілактики та ліквідації;

своєчасне встановлення карантину, в разі виникнення особливо небезпечних хвороб включених до списку Міжнародного епізоотичного бюро, або інших хвороб, що підлягають повідомленню, проведення карантинних та інших ветеринарно-санітарних заходів в інфікованій та буферній зонах, зоні спостереження;

здійснення у разі виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних із хворобами тварин, державного контролю за проведенням протиепізоотичних заходів, на підконтрольних об`єктах.

При проведенні таксації посадові особи всіх галузей повинні максимально точно визначати кількість тварин, ][ місце розташування, вид, шляхи міграції, динаміку переміщення та інші обов`язкові показники на кожні 10 кілометрів масиву.

За відсутності науково визначеної та законодавчо затвердженої методики такого обліку, на практиці, застосовуються наступні способи обліку чисельності диких тварин:

маршрутний облік звірів по слідах на снігу; метод картування слідів; метод подвійного картування слідів; метод шумового прогону; облік на місцях підгодівлі; облік анкетно-опитовим методом; облік тварин біля підгодівельного майданчика; літньо-осінній облік пернатої дичини на маршрутних смугах (пробах); облік водоплавних птахів.

Наукова мета - максимально точно встановити чисельність мисливських звірів та птахів, їх територіальне розміщення. За одиницю обліку вважають одну тварину, яка знаходиться в зоні обліку, чи ту ж саму тварину на маршруті, або нору, лігво, лежанку, слід тварини (перетнутий обліковим маршрутом), індивідуальну добову ділянку перебування звіра і т.д.

Показник чисельності тварин - це виявлена, або розрахована кількість особин, які перебували на досліджуваній території під час обліку.

Дані про відносну чисельність звірів, одержують в результаті проведення обліків на пробних площах, смугах, маршрутах, тобто не на всій площі господарства, а на її частині які повинні визначати організовано та фіксуватися відповідним чином.

При цьому, абсолютні дані обліку на пробних площах, смугах та маршрутах екстраполюються на всю площу угідь, господарства чи району.

Для належного проведення обліку необхідно добре знати видовий склад усіх місцевих звірів і птахів, сліди їх життєдіяльності, та вміти безпомилково визначити давність сліду і його напрямок

Як вбачається із висновків обліку по проведенню чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтимирів" з 22.02.2019 по 23.02.2019, облік проводився методом "прогону" пробних площ.

Як вказано у науковій дисертації доктора сільськогосподарських наук Павла Хоєцького, метод "прогону" передбачає трудомістку роботу та значну кількість обліковців.

Найвідповідальнішим моментом при застосуванні методу прогону є вибір місця для проведення обліку. Об`єктом опрацювання є одна або декілька ділянок (пробних площ) розміром від 30 до 1000 гектарів. Розмір пробних площ залежить від: величини і контурів масивів, густоти насаджень, погодних умов, наявної кількості загоничів. Площі, обрані для проведення обліку, мають бути характерними і добре відображати характер та типологію угідь, їх кормові та захисні властивості.

Загальна площа вибраних для обліку пробних площ повинна складати не менше 30% від усієї площі угідь. Перед початком роботи обліковець повинен обійти намічену в натурі пробну площу по її межах (просіках, дорогах, узліссях) з усіх чотирьох боків і затерти (затоптати ) всі сліди. Після чого група загоничів у складі неменше 5-10 чоловік з шумом проходять пробну площу з вужчого боку до протилежного кінця, виганяючи всіх тварин, які знаходяться на даній ділянці.

Прочісуючи пробну площу (ділянку), загоничі повинні йти на однаковій віддалі один від одного (20-50 м), при цьому ця відстань не повинна перевищувати 70 метрів. Обліковці, які йдуть в загінці по краях пробної площі (ділянки), записують на бланках сліди звірів, які вийшли з облікової ділянки.

Наступна пробна площа обирається протилежній стороні від напрямку загінки на попередній пробній площі. Коли сніг великий, то звірі часто проходять одним слідом. В такому випадку одному із нагоничів необхідно пройти слідом, аж до того місця, де сліди розходяться.

Оскільки парнокопитні тварини проходять одним слідом віддаль, що значно перевищує один кілометр, даний метод обліку при глибині снігового покриву більше 20-30 см застосовувати недоцільно.

У таких випадках необхідно переходити до візуального обліку нагоном, тобто додатково розставити на умовній лінії обліковців, які б фіксували звірів. При цьому розмір пробної площі, як правило, не перевищує 30- 100 гектарів, а кількість пробних площ збільшується.

Результати обліку на всіх пробних площах, одержані методом шумового прогону, екстраполюються на площу угідь, неохоплену обліком.

Висновки та дослідження обліку тварин свідчать, що при охопленні вибірковим обліком до 25% загальної площі господарства та ретельному проведенні робіт хибність методу шумового прогону, як правило, не перевищує 10-45%.

Облік того чи іншого виду тварин вимагає певної категорії кореспондентів (мисливців, лісників, шоферів чи механізаторів) (наукова робота Павла Хоєцького, Національний лісотехнічний університет, доктор сільськогосподарських наук).

Як свідчать матеріали справи, на виконання п.3 ст.16, статті 41 Закону України "Про місцеві державні адміністрації", статтей 8, 16, 27 Закону України "Про мисливське господарство та полювання", 21.01.2019 за № 1-1, Київською обласною державною адміністрацією було видано доручення щодо проведення обліку чисельності мисливських тварин, у звязку з чим рекомендовано розробити та затвердити графіки закріплення мисливських угідь за спеціалістами департаменту екології та природних ресурсів КОДА на території всіх мисливських угідь області та на території державного мисливського резерву в 2019.

Пунктом 4 доручення було визначено забезпечити своєчасне та обєктивне проведення обліків чисельності диких тварин у мисливських угіддях із залученням представників відповідного департаменту.

Одночасно, 21.01.2019 за №10.01.1-06/1774, першим заступником начальника ГУ Держпродспоживслужби в Київській області Тібежем видане письмове доручення начальнику Миронівського районного управління ГУ Держпродспоживслужби ОСОБА_1. залучити спеціалістів Миронівського райуправління у заходах із проведення обліку чисельності диких тварин на території природно-заповідного фонду "Трахтимирів" 22.02.2019 з одночасним зобовязанням надати інформацію про результати роботи до 26.02.2019 на електронну адресу Головного управління в межах виконання рішення Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при КМУ від 28.09.2018 №3.

В той же час, 22.02.2019, позивач, наказом від 21.02.2019 №94-В, був відряджений у м. Бориспіль для участі у семінарі-нараді на тему "Державне регулювання у галузі бджільництва, заходи з ліквідації хвороб бджіл та профілактика отруєнь їх пестицидами", на який він прибув, натомість залишив передчасно та о 16:45 прибув до місця проведення обліку диких тварин на територію РЛП "Трахтимирів".

Показами свідка ОСОБА_3 встановлено, що ОСОБА_1 був присутнім на заході приблизно до 17:00 годин.

Виконанням доручення керівництва ГУ Держпродспоживслужби ОСОБА_1. вважає надання висновку про проведення обліку чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтимирів", зведених таблиць обліку диких тварин та акту. Всі документи не мають ні номерів, ні вихідних даних та, як встановлено судом, були складені директором РЛП "Трахтимирів" ОСОБА_2 та підписані після 22.02.2019 у м. Києві, куди він їх привіз. Особисто свідок оцінив проведений захід з обліку диких тварин на території РЛП "Трахтимір" як "фікцію".

За результатом дослідження наданих документів встановлено, що участь позивача у проведенні цього заходу та складання документів за його наслідком обмежилась проставленням підпису навпроти зазначення посади - начальник Миронівського РУ ГУ Держпродспожислужби.

Із висновку по проведенню обліку тварин слідує: дата проведення 22-23.02.2019. Транспортні засоби - 6 автомобілів. Загальна площа РЛП "Трахтимирів" 5147 га. Облік проведено на площі 1200 га, що становить 23,3% від загальної площі. Покрив снігу 25 см.

Облік проводився методом прогону "пробних площ" та обліку на місцях підгодівлі. Обліковці розташувались таким чином і, на такій відстані, щоб звір не пройшов не побаченим.

Пробні площі підібрані так, що охоплювали всі типи площ різних бонітетів по окремих видах тварин.

Проаналізувавши дані висновку, акту та зведених таблиць, у співставленні з зібраними в процесі розгляду справи доказами, суд дійшов висновку, що облік диких тварин у період з 22 по 23 лютого 2019, не проводився.

Так, допитані у якості свідків працівники департаменту екології та природних ресурсів КОДА ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не підтвердили наявність 35 погоничів, як це вказано в акті обліку. Кількість осіб, які начебто приймали участь у прогонці тварин, за їх показами коливається від 15 чоловік до максимум 6 чоловік (покази свідка ОСОБА_4 ). Не відповідає дійсності і час початку обліку, вказаний в акті -8:00 годин. Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 показали, що початок прогонки, з урахуванням перебування в магазині, розпочався приблизно об 11:00. Позивач, зі слів свідків, прибув о 16:45 22.02.2019.

Крім того, в акті вказано, що облік проводився за двома методами, який виключає один один: це метод шумового прогону та метод обліку тварин біля підгодівельного майданчика. Ці методи суттєво різняться як за формою проведення обліку, так і за механізмом узагальнення його результатів та в силу об`єктивних причин не можуть застосовуватись одночасно.

Метод обліку на підгодівельних майдачинках використовується в угіддях, де налагоджена регулярна підгодівля ратичних, що актом не зафіксовано та не відображено.

Облік диких тварин таким методом передбачає 2-3 разове чергування, визначення конкретних місць та періоду підгодівлі та передбачає не тільки визначення кількості диких тварин, виявлених біля годівниць, чи на підгодівельних майданчиках, але їх вид, стать, вік, дату та час їх попереднього обліку та попередньо зафіксовану кількість, що в акті відображено не було, тому такий метод не було використано.

Також у висновку вказано, що обліком було охоплено 23,3% території заповідника. В той час як метод шумової прогонки звіря, для об`єктивної картини даних, як мінімальну розрахункову величину визначає не менше 30% території об`єкта дослідження, в іншому випадку такий обрахунок втрачає сенс перевірки, оскільки не надасть достовірних даних.

Висновком, актом та зведеними таблицями не визначено: конкретне місцерозташування пробних територій; їх умовні лінії; обліковців, які фіксували звірів (їхній фах, стаж, навички та досвід), кількість зафіксованих кожним із них диких тварин; конкретної відстані загоничів один від одного.

Розмір облікованої території не відповідає 30% від загальної території заповідника, а саме 1544 га, що означає нікчемність відомостей акту, висновку та зведених таблиць, а у співставленні з суперечливими показами позивача ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , свідчить, що фактично облік диких тварин на території регіонального ландшафтного парку "Трахтимирів", не проводився.

У зв`язку з встановленими обставинами, суд вважає достовірними та такими, що відображають фактичне відтворення процесу проведення обліку чисельності диких тварин, покази свідка - директора РЛП "Трахтимирів" ОСОБА_2 , який акцентував увагу суду на формальності проведеного заходу та підтвердив, що висновок, акт обліку та зведені таблиці ним складалися самостійно на підставі наявних у нього даних, а представники департаменту екології КОДА та позивач підписали ці документи після їх оформлення.

Цей висновок узгоджуються і з поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які у судовому засіданні не змогли зазначити конкретної процедури та місця проведення таксації диких тварин.

Крім того, суд також вважає за необхідне зауважити, що присутність представника відповідача- ГУ Держпродспоживслужби у проведенні обліку диких тварин на території природно-заповідного фонду була зумовлена рішенням Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при КМУ від 28.09.2018, яке оформлене протоколом №3 та доведеним до відома виконавця-позивача шляхом письмового доручення від 21.01.2019 №№10-01.1-06/1774, одним із основних завдань якого було проведення протиепізоотичних заходів на території природно-заповідних зон та фондів з метою недопущення занесення в Україну збудників заразних хвороб тварин з інших держав. Як вказав свідок ОСОБА_2 такі заходи стосувались протидії та профілактиці розповсюдження африканської чуми свиней.

Так, 28.09.2018, протоколом №3 засідання Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при КМУ на порядок денний було винесено питання "Епізоотичної ситуації щодо африканської чуми свиней в Україні та області. Стан та організація виконання заходів з недопущення занесення та розповсюдження збудника АЧС".

Пунктом 7 рішення Комісії вказано: "Враховуючи ускладнення епізоотичної ситуації щодо африканської чуми свиней на території області доручити Головному управлінню Держпродспоживслужби в Київській області в рамках наданих повноважень здійснити позапланові заходи державного нагляду і?контролю стосовно суб`єктів господарювання різних форм власності що здійснюють діяльність з розведення, вирощування, забою свиней обігу продукції з них та агропродовольчих продуктів. За результами перевірки надати довідку голові комісії. Відповідальним визначено Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області.

Також, за даними першого заступника голови Державної служби України з питань безпечності продуктів та захисту споживачів, замовлення Держпродспоживслужби України на 2018 рік, для виконання Плану протиепізоотичних заходів з профілактики основних інфекційних і паразитарних хвороб тварин в Україні, становило 687,195 млн грн.

За довідковою інформацією африканська чума свиней -контагіозна вірусна геморагічна хвороба, яка перебігає гостро, підгостро, хронічно безсимптомно й характеризується лихоманкою, геморагічним діатезом, ціанозом шкіри, некродистрофічними змінами паренхіматозних органів і високою летальністю, що призводить до значних економічних збитків. Входить до переліку особливо небезпечних (карантинних) хвороб тварин та списку інфекційних та інвазійних хвороб тварин затвердженого МЕБ на 2016 рік.

На АЧС хворіють лише дикі та свійські свині (всіх видів, порід та статево-вікових груп).

Відтак, участь позивача як посадової особи органу Держпродспоживслужби при проведенні обліку чисельності диких тварин та пернатої дичини на території РЛП "Трахтимирів" не повинна була обмежуватись функціями статиста заходу, а передбачала проведення активних контрольних та наглядових протиепізоотичних заходів з метою недопущення занесення на територію України збудників заразних хвороб тварин з інших держав; обстеження та виявлення хворих (мертвих) тварин; здійснення контролю за переміщенням в район заповідника диких тварин, продукції та кормів; перевірку дотримання вимог профілактичного карантинування з проведенням лабораторних досліджень із залученням спеціалістів ветеринарної медицини, згідно постанови КМУ від 15.08.1992 №478 та профілактичних щеплень та пероральної вакцинації диких м`ясоїдних тварин; проведення роботи по утворенню спільних поліцейсько -ветеринарних мобільних груп; роз`яснювальної роботи серед працівників РЛП "Трахтимирів" та жителів прилеглих до території заповідника сіл, щодо протидії АЧС; вжиття заходів щодо підвищення ефективності профілактики АЧС , тощо.

У цьому розумінні, призначення ветеринарно-санітарного нагляду та контролю - статутна функція ГУ Держпродспоживслужби та його територіальних органів, полягає в тому, що він покликаний служити умовою підтримки законності, порядку й організованості стосовно охорони території держави від занесення збудників небезпечних хвороб тварин і дотримання права громадян на охорону їх суспільного здоров`я, що передбачає благополуччя населених пунктів та безпечність, належну якість продуктів харчування у ветеринарно-санітарному відношенні. Адже, саме такий державний ветеринарно-санітарний контроль призначений для забезпечення дотримання вимог, встановлених законодавчими на іншими нормативно-правовими актами з метою охорони життя і здоров`я населення від небезпечних захворювань, спільних для людей і тварин, гарантування якості та безпеки продуктів тваринного та рослинного походження, благополуччя диких тварин.

У зв`язку з цим, суд констатує невиконання позивачем, як працівником Дежпродспоживслужби та керівником його територіального органу, письмового доручення

першого заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби у Київській області від 21.02.2019 №10-01.1-06/1774 в частині участі працівників Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби у здійсненні протиепізоотичного контролю та нагляду під час обліку диких тварин та пернатої дичини на території РЛП "Трахтимирів".

За результатами дисциплінарного провадження комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області відносно ОСОБА_1 складено подання від 21.03.2019 на імя начальника ГУ Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнка О.В., яке стало підставою для прийняття спірного наказу. Вказане подання складено на підставі висновку дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держдпродспоживслужби в Київській області про наявність в діях державного службовця - начальника Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби в Київській області дисциплінарного проступку.

Як вбачається із висновку, комісія встановила, що ОСОБА_1 фактично не брав участі у заході щодо обліку чисельності диких тварин на території РЛП "Трахтимирів", об`єктивно та неупереджено оцінити ситуацію з кількості диких тварин не зміг, діяв не на підставі, поза межами повноважень та у спосіб, які не передбачені чинним законодавством. Допущеними діями (бездіяльністю) порушив ч.1 ст. 8 Закону України "Про державну службу", позаяк під час проведення цього заходу не вчинив жодної дії, визначеної посадовими обовязками керівника управління для забезпечення виконання функцій та завдань державного органу, у даному випадку територіального органу Держпродспоживслужби.

Згідно Положення про Миронівське управління Держпродспоживслужби в Київській області

управління є територіальним органом Держпродспоживслужби нижчого рівня та підпорядковане відповідно Головному управлінню Держпродспоживслужби в області. Завданням Управління Держпродспоживслужби є реалізація повноважень Держпродспоживслужби на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Управління Держпродспоживслужби очолює начальник, який призначається на посаду Головою Держпродспоживслужби за погодженням з Міністром аграрної політики та продовольства України та головою відповідної місцевої державної адміністрації та звільняється з посади Головою Держпродспоживслужби.

Начальник управління, відповідно до покладених на нього завдань, здійснює керівництво діяльністю Управління Держпродспоживслужби, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; організовує та забезпечує виконання Управлінням Держпродспоживслужби Конституції та законів України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, доручень Прем`єр-міністра України, наказів Міністерства аграрної політики та продовольства України, доручень Міністра аграрної політики та продовольства України, його першого заступника та заступників, наказів Держпродспоживслужби, доручень Голови Держпродспоживслужби України та його заступників, наказів Головного управління Держпродспоживслужби; здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.

Відтак, начальник Миронівського РУ ГУ Держпродспоживслужби, як посадова особа, державний службовець та працівник Держпродспоживслужби, повинен був виконувати вимоги Положення про управління та свої посадові обовязки, в тому числі, щодо належної організації роботи управління у сфері контролю за здійснення протиепізоотичних заходів юридичними та фізичними особами, що проводять професійну діяльність у галузі ветеринарної медицини; переміщенням тварин, інших об`єктів санітарних заходів, пов`язаних з продуктами тваринного походження, репродуктивного матеріалу, біологічних продуктів, патологічного матеріалу, ветеринарних препаратів, субстанцій, кормових добавок, преміксів та кормів, засобів ветеринарної медицини, засобів догляду за тваринами та супутніми об`єктами, штамів мікроорганізмів; виконання загальнодержавних програм у галузі ветеринарної медицини, у тому числі проведення моніторингу забруднювальних речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах під час проведення заходу з обліку диких тварин, на підставі завдання, яке було доведено до відома письмовим дорученням заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби у Київській області від 21.01.2019.

Пунктом 5 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу " визначена відповідальність за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Одним із видів дисциплінарного стягнення на підставі п.2 ч.1 ст.66 Закону України № 889-VIII, є догана.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач правомірно притягнув ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а тому підстав для скасування спірного наказу суд не знаходить.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторював, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Положеннями ч.1 ст. 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Ураховуючи необхідність відмовити у задоволенні позову повністю, судові витрати сплачені позивачем, не стягуються.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області (, м. Вишневе, вул. Балукова, 22) про визнання протиправним та скасування наказу від 21.03.2019 №148 "Про застосування дисциплінарного стягнення ", - залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Брагіна О.Є.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 02 лютого 2020 р.