Справа № 160/8970/19
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2020-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 лютого 2020 року Справа № 160/8970/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління ДФС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабай-Південь» про стягнення податкового боргу, -
16.09.2019 року Головне управління ДФС у Сумській області (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бабай-Південь» (далі - відповідач), в якому просить:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач має податковий борг у сумі 276 751,16 грн., який виник в результаті несплати зобов`язань нарахованих контролюючим органом, однак не сплачений в добровільному порядку, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
23.09.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами на 16.10.2019 року, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 2).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
У підготовче засідання, призначене 30.01.2020 року в режимі відеоконференції, прибув представник позивача.
Представник відповідача у судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомив.
Згідно із ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З урахуванням збою в роботі технічного обладнання та належного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи представника відповідача, суд ухвалив здійснити розгляд справи у письмовому провадженні.
Усною ухвалою суду, із занесенням до протоколу судового засідання, від 30.01.2020 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в порядку письмового провадження.
Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Бабай-Південь» 10.06.2010 року 10.04.2019 року зареєстровано як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та перебуває до 31.12.2019 року на обліку у Головному управлінні ДФС у Дніпропетровській області, а з 01.01.2020 року у Головному управлінні ДФС у Сумській області як платник податків.
З інтегрованих карток платника податків вбачається, що ТОВ «Бабай-Південь» має податковий борг в загальній сумі 276 751,16 грн., у тому числі з податку на додану вартість у сумі 276 581,16 грн. та з податку на прибуток приватних підприємств у сумі 170,00 грн., який виник в результаті несплати зобов`язань нарахованих контролюючим органом.
Доказів оскарження даного податкового повідомлення-рішення відповідачем не надано, отже, сума податкового зобов`язання зі сплати ПДВ у розмірі 159 730,00 грн. (основний платіж) та 39 932,50 грн. штрафу є узгодженою.
Відповідно до п. 129.1.2 п. 129.1 ст. 129 ПК України при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках не пов`язаних з проведенням податкових перевірок нарахування пені розпочинається, починаючи з першого робочого дня. наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та /або судового оскарження.
Також, за результатами камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2018 року, оформленої актом № 200/18-28-54-12/42376528 від 23.01.2018 року, контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення №20595412 від 22.03.2019 року про застосування відносно платника 66 237,32 грн. штрафу.
Доказів оскарження даного податкового повідомлення-рішення відповідачем не надано, отже, визначена у ньому сума податкового зобов`язання є узгодженою.
Таким чином, станом на час розгляду справи сума узгоджених та несплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість та з податку на прибуток приватних підприємств складає 276 751,16 грн.
Отже, спір між сторонами виник з підстав несплати відповідачем податкового боргу з податку на податку на додану вартість та з податку на прибуток приватних підприємств у загальній сумі 276 751,16 грн.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно із частиною 1 статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлений законом.
Відповідно до статті 16 ПК України, платники податків зобов`язані сплачувати належні суми податків у встановлені законом терміни.
Згідно із п. 36.1, п. 36.2 ст. 36 Податкового кодексу України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором.
Згідно пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідачем не сплачені узгоджені податкові зобов`язання в необхідних розмірах у встановлений законом термін.
Відповідно до пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує шістдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.
Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. (п.59.4 ст.59 Податкового кодексу України).
Згідно із пунктом 59.5 статті 59 Податкового кодексу України, у разі коли у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується, погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що виник після надіслання (вручення) податкової вимоги.
Відповідно до норм статті 59 Податкового кодексу України Головним управлінням ДФС у Сумській області в автоматичному режимі сформовано та направлено податкову вимогу № 5245-17 від 10.05.2019 року про обов`язок відповідача сплатити податковий борг на загальну суму 276 581,16 грн.
Доказів оскарження податкової вимоги № 5245-17 від 10.05.2019 року відповідачем не надано.
Згідно підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Відповідно до пункту 95.1 статті 95 Податкового кодексу України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Згідно із пунктом 95.2 статті 95 Податкового кодексу України, стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
Згідно із пунктом 95.3 статті 95 Податкового кодексу України, стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Станом на час розгляду справи відповідач не сплатив узгоджену суму грошового зобов`язання.
Отже, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у цій справі стягненню з відповідача не підлягають.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Відповідно до ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець