Справа № 120/4032/19-а
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

27 січня 2020 р. Справа № 120/4032/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Томчука А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Фурман В.В.

позивача: Кравчук Д.В.

відповідача: Кухрівський О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "АСУ ПРАЙМ"

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АСУ ПРАЙМ" (далі - ТОВ "АСУ ПРАЙМ", товариство, позивач) звернулось в суд з позовом до Головного управління ДФС у Вінницькій області (далі - податковий орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В обґрунтування заявленого позову позивач зазначив, що за результатами камеральної перевірки ТОВ "АСУ ПРАЙМ" щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідачем складено акт від 07.10.2019 №33795/50-04. Згідно висновків якого, серед іншого, товариством допущено невчасну реєстрацію податкової накладної №1 від 01.04.2019. За умови встановлених порушень податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.11.2019 № про накладення штрафу на ТОВ "АСУ ПРАЙМ" у загальній сумі 15000 грн.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням рішенням, товариство звернулось до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Ухвалою від 20.12.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження.

10.01.2020 на адресу суду надійшов відзив на адміністративний позов, зі змісту якого представник відповідача зазначив, що п. 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Вказав, що датою та часом надання ПН/розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Зокрема зазначив, що в журналі прийому електронних документів ІС "Архів електронної звітності" ТОВ "АСУ ПРАЙМ" 30.04.2019 не надсилало до АС "Єдине вікно подання електронних документів" ДПС України податкові накладні вказані у Розрахунку штрафу за порушення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних з періодом виписки квітень 2019 року.

Посилаючись на пункт 109.1 ст.109 ПКУ, вказав, що якщо платник податків здійснив дії щодо повторної реєстрації податкових накладних та/або такі дії можливо вважати, як реєстрацію 03.05.2019 з порушенням граничного строку, визначеного ст.201 Кодексу для реєстрації ПН в ЄРПН.

У зв`язку з наведеним в задоволенні адміністративного позову просив відмовити повністю.

Ухвалою від 13.01.2020, постановленою із занесенням до протоколу судового засіданні, замінено відповідача у справі Головне управління ДФС у Вінницькій області його правонаступником Головним управління ДПС у Вінницькій області.

17.01.2020 позивачем подано до суду заперечення на відзив, в яких зазначив, що ПН від 01.04.2019 товариство відправило до ДФС на реєстрацію 30.04.2019 о 09:09. Протягом всього дня квитанцій про доставку, прийняття не надходило.

Крім того, 14.01.2020 товариством було направлено офіційний запит керівництву ПВФ "Практик" згідно відповіді якого, вказано, що ПН №1 від 01.04.2019 було відправлено 30.04.2019 о 09:09 з використанням електронної пошти.

Зважаючи на наведене просив задовольнити заявлений адміністративний позов.

У судовому засіданні представник позивача надала пояснення, що відтворюють зміст позовної заяви, позовні вимоги просив задовольнити повністю.

Представник відповідача заперечив щодо задоволення заявленого позову з підстав наведених у відзиві.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

07.10.2019 за результатами проведеної камеральної перевірки ТОВ "АСУ ПРАЙМ" щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН податковим органом складено акт №33795/50-04, у висновках якого зазначено стосовно порушення ТОВ "АСУ ПРАЙМ" () вимог п.201.10 ст.201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних з порушенням законодавчо встановлених термінів, зокрема податкової накладної №1 від 01.04.2019, яка зареєстрована 03.05.2019, кількість днів затримки -3, на суму ПДВ 150000 грн.

Не погоджуючись з висновками акту перевірки, позивач 2.10.2019 подав до ГУ ДПС у Вінницькій області заперечення від 17.10.2019 №58 до акта камеральної перевірки від 07.10.2019.

За результатами розгляду заперечень позивача від 17.10.2019, листом ГУ ДПС у Вінницькій області від 01.11.2019 №3089/10/02-32-50-04, висновки акта перевірки від 07.10.2019 залишено без змін, а заперечення без задоволення.

На підставі акту перевірки від 07.10.2019 №33795/50-04/41151891 відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 04.11.2019 №, яким до позивача за порушення вимог п. 201.10. ст. 201 ПК України, на підставі ст. 120-1 ПК України застосовано штраф в загальному розмірі 15000 грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.

Вважаючи протиправним податкове повідомлення - рішення від 04.11.2019 №, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд керується та виходить з наступного.

Відповідно до п.1.1 ст.1 Податкового кодексу України (далі ПК України) Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із п.п.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Положеннями пункту 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках обов`язкові реквізити, передбачені п.201.1 ст.201 ПК України, в тому числі: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку.

Положеннями п.п.201.10 ст.201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно п.201.10 ст.201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) зі змінами та доповненнями (далі Порядок №1246).

Відповідно до п.п. 1, 2, 5 Порядку №1246 цей Порядок визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Податкова накладна це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Положеннями пунктів 11-16 Порядку №1246 передбачено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.

Відповідно до пунктів 2 та 3 Порядку №1246 операційний день це частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

В силу п.14-15 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Системний правовий аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку податковий орган зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин.

З матеріалів справи вбачається, що 30.04.2019 о 09:09 позивачем надіслано на реєстрацію ПН №1 від 01.04.2019.

Разом з тим, протягом операційного дня 30.04.2019 на адресу товариства не надійшло будь-якого документа, що свідчив би про прийняття/ неприйняття податкової накладної.

Як встановлено у судовому засіданні, згідно календаря робочих днів у 2019 році 30.04.2019 був вихідним днем, який перенесено на 11.05.2019.

Таким чином, зважаючи на вимоги п.3 Порядку №1246, 30.04.2019 був неробочим днем, проте вважається операційним днем.

Разом з тим, не отримавши жодного підтвердження до 03.05.2019 щодо прийняття/неприйняття ПН №1 від 01.04.2019, платником повторно 03.05.2019 направлено на реєстрацію вказану податкову накладну.

Так, в контексті даної спірної ситуації, суд наголошує на положеннях п. 201.10 ст.201 ПК України, згідно яких якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В силу п.14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Системний правовий аналіз наведених правових норм дозволяє дійти висновку, що у будь-якому випадку податковий орган зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин саме протягом операційного дня в якому надіслано податкову накладну.

Судом досліджено наявний в матеріалах справи протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій ТОВ "АСУ ПРАЙМ" та лист Приватної виробничої фірми "Практик" від 04.01.2020 №1/20-2 відповідно якого вказано, що ПН №1 від 01.04.2019 відправлено товариством 30.04.2019 о 09:09 з іменем файлу 1891J20190228.XML з використанням електронної пошти. В такому випадку відправка електронних документів здійснюється на сервер контролюючого органу (ППСУ) засобами електронної пошти клієнта, без участі серверів розробника. Вдруге документ відправлено 03.05.2019 о 12:15 на сервер контролюючого органу (ДПСУ) по прямому каналу зв`язку. Квитанцію №1 щодо реєстрації вище вказаної ПН було отримано 03.05.2019 о 16:47 (Документ прийнято).

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем доведено та підтверджено матеріалами справи, що зазначена вище податкова накладна №1 від 01.04.2019 на суму ПДВ 150000 грн. направлена до контролюючого органу на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних до закінчення операційного дня граничного строку (30.04.2019).

Згідно ч.1 ст. 11 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22 травня 2003 року № 851-IV (далі - Закон № 851-IV), електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу.

Проте, після направлення податкової накладної для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (30.04.2019) позивач не отримав від податкового органу примірника квитанції в електронній формі на підтвердження одержання ним податкової накладної про прийняття або неприйняття останньої протягом операційного дня 30.04.2019. (з 00-00 годин до 20-00 години).

Відповідно до Наказу №557 від 06.06.2017 року "Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами", автор електронного документу зобов`язаний надсилати контролюючому органу електронні документи у форматі (стандарті), затвердженому у встановленому порядку, з дотриманням вимог щодо реєстрації ЕЦП, а контролюючий орган зобов`язаний забезпечувати приймання електронних документів автора у строки, визначені законодавством, та їх обробку та забезпечувати відправлення квитанцій на електронну адресу автора.

Отже, саме на податковий орган покладений обов`язок забезпечувати приймання направлених платником податків накладних.

Суд зазначає, що у разі вчинення платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної всіх необхідних дій, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, то в такому разі відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної.

Адже, оскільки позивачем вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних дії з реєстрації податкової накладної, проте невчасна її реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, то це не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 22.11.2018 р. по справі №813/815/18, від 16.11.2018 року у справі № 826/19172/16 та від 26.06.2018 по справі №806/2219/16.

Суд звертає увагу на те, що ч.1 ст.10 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожному гарантовано право на свободу вираження поглядів та одержання інформації.

Зокрема, у рішенні Європейського Суду у справі "Леандер проти Швеції" від 26 березня 1987 року, серія А, № 116, § 74) зазначено, що свобода отримувати інформацію, про яку йдеться в пункті 2 статті 10 Конвенції, стосується передусім доступу до загальних джерел інформації і її основним призначенням є заборонити державі встановлювати будь-якій особі обмеження одержувати інформацію, яку інші особи бажають або можуть бажати повідомити цій особі.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення № від 04.11.2019 щодо застосування штрафної санкції у розмірі 15000 грн. суб`єкт владних повноважень діяв всупереч встановленому законом порядку, необґрунтовано, упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, чим порушено законні інтереси платника податків.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовній вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають відшкодуванню відповідно до положень частини першої статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Вінницькій області № від 04.11.2019 року.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "АСУ ПРАЙМ" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області сплачений ним при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "АСУ ПРАЙМ" (вул. Чернігівська, 1А, м.Вінниця, )

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (Хмельницьке шосе, 7, м.Вінниця, )

Повний текст рішення складено 03.02.2020

Суддя Томчук Андрій Валерійович