Справа № 805/4068/17-а
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2020-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

31 січня 2020 року

Київ

справа №805/4068/17-а

адміністративне провадження №К/9901/51517/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів - Жука А.В.,

Мартинюк Н.М.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16.01.2018 (головуючий суддя - О.В. Зінченко)

та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 18.04.2018 (головуючий суддя - Т.Г. Гаврищук, судді - А.А. Блохін, М.Г. Сухарьок)

у справі № 805/4068/17-а

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Донецькій області

про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ №1868 від 12.10.2017 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції; зобов`язати поновити на службі на колишній посаді - слідчого; зобов`язати виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18.09.2017.

2. Позивач вважає причини свого звільнення безпідставними, а наказ про звільнення незаконним. Вказує, що на робочому місці був відсутнім 1,5 години, застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади є найсуворішим видом стягнення.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

3. Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 16.01.2018, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного адміністративного суду від 18.04.2018, у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

4. При прийнятті рішень суди попередніх інстанцій виходили з того, що в ході судового розгляду справи підтвердилося грубе порушення позивачем службової дисципліни, а тому відповідачем обґрунтовано прийнято спірний наказ, яким до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Вид застосованого до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції є співрозмірним із характером вчиненого дисциплінарного проступку.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

5. У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати, позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

6. В обґрунтування вимог касаційної скарги вказує про недоведеність своєї вини у вчиненні дисциплінарного проступку, який послужив підставою для видання протиправного наказу про його звільнення зі служби в поліції.

Позиція інших учасників справи

7. У відзиві на касаційну скаргу відповідач з доводами та вимогами касаційної скарги не погоджується, просить залишити судові рішення без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Рух касаційної скарги

8. Ухвалою Верховного Суду від 25.05.2018 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

9. Ухвалою Верховного Суду від 30.01.2020 прийнято до провадження адміністративну справу та призначено до розгляду у попередньому судовому засіданні.

Встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи

10. Позивач прийнятий на службу до Національної поліції, проходив службу у Лівобережному відділенні поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області на посаді слідчого Слідчого відділення з 18.01.2017.

11. На території міста Маріуполь з 18.09.2017 по 20.09.2017 відповідно до бойового розпорядження оперативно-технічного угрупування «Маріуполь» з контр-диверсійної боротьби проводились контрдиверсійні навчання під умовною назвою «Арбалет-Маріуполь», на які було задіяно особовий склад Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

12. Згідно графіку несення служби особового складу Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області під час операції «Арбалет», до означеної операції був залучений також позивач, якому необхідно було прибути у відділення поліції 18.09.2017 о 7 год 45 хв, в актову залу о 8 год 00 хв, озброєння - автомат АК, бронежилет 4 класу, каска.

13. Про вказане позивач був попереджений, що підтверджується рапортом інспектора ЧЧ Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області від 17.09.2017 А .І.Бабенко .

14. 18.09.2017 під час проведення інструктажу осіб, заступаючих в добові наряди, керівництвом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області було виявлено, що слідчий слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1, який відповідно до затвердженого графіку несення служби повинен був заступати до складу оперативної групи під час проведення операції «Альбарет», не вийшов на службу без поважних причин та не повідомив керівництво про своє місцезнаходження.

15. Наказом від 26.09.2017 № 1742 за вищевказаним фактом призначено службове розслідування.

16. За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 12.10.2017, яким встановлено, що 18.09.2017 керівництвом Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області було виявлено, що слідчий слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1, який відповідно до затвердженого графіку несення служби повинен був заступати до складу оперативної групи під час проведення операції «Альбарет», не прибув для проведення інструктажу до Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області. Після проведення інструктажу добового наряду майор поліції Костін С.Г. разом з в.о. начальника слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області майором поліції Комісаровою В.О. було здійснено виїзд за місцем мешкання лейтенанта поліції ОСОБА_1 . На момент відвідування ОСОБА_1 останній був з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Того ж дня у супроводі начальника Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенанта поліції Оровецького Р.А., ОСОБА_1 був відвезений до КЛПУ «Міського наркологічного диспансеру м. Маріуполя» для проходження медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння. Відповідно до довідки КЛПУ «Міського наркологічного диспансеру м. Маріуполя» від 18.09.2017 № 1906 ОСОБА_1 відмовився від проходження медичного огляду з метою встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння. Також в довідці вказано, що у останнього міміка млява, точні рухи не виконує, присутній явний запах алкоголю, що є явними ознаками алкогольного сп`яніння. Крім того, 18.09.2017 слідчий слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 не вийшов на службу без поважним причин.

17. На підставі викладеного висновком службового розслідування за особисту недисциплінованість, грубе порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 7 Дисциплінарного статуту Органів внутрішніх справ, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України, що виразилося у невиході на службу без поважних причин та перебуванні 18.09.2017 в стані алкогольного сп`яніння, слідчого слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 . вирішено звільнити з Національної поліції України.

18. Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 12.10.2017 № 1868 за особисту недисциплінованість, грубе порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 7 Дисциплінарного статуту Органів внутрішніх справ, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України, що виразилося у невиході на службу без поважних причин та перебуванні 18.09.2017 в стані алкогольного сп`яніння, слідчого слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Центрального відділу поліції Головного управління Національної поліції у Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1. наказано звільнити з Національної поліції України.

19. Наказом від 12.10.2017 № 494 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Релевантні джерела права й акти їх застосування (чинні на час виникнення спірних правовідносин)

20. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

21. Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

22. Частиною першою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

23. Згідно із статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

24. Частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

25. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

26. Пунктом 4 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

27. За змістом пункту 9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».

28. Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно - правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

29. За змістом статті 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

30. Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

31. Відповідно до статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

32. Пунктом 8 статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

33. Відповідно до вимог статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи

34. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перегляд судових рішень здійснюється в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевірка правильності застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права - на підставі встановлених фактичних обставин справи (частина перша статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).

35. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).

36. Судами встановлено, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування, в якому було зроблено висновок про порушення позивачем службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 7 Дисциплінарного статуту Органів внутрішніх справ, пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, що виразились у вчинені дій, які несумісні з подальшим проходженням служби.

37. Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

38. З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, Верховний Суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

39. Таким чином, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

40. Викладені в касаційній скарзі доводи щодо помилковості висновків судів першої та апеляційної інстанцій не підтвердилися під час перегляду справи касаційним судом.

41. Суди попередніх інстанцій правильно застосували норми матеріального та процесуального права.

42. За змістом пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

43. Відповідно до частини першої статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Висновки щодо розподілу судових витрат

44. Відповідно до частини шостої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

45. Оскільки суд касаційної інстанції не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 327, 341, 343, 349, 350, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

постановив:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16.01.2018 та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 18.04.2018 у справі № 805/4068/17-а залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко

А.В. Жук

Н.М. Мартинюк,

Судді Верховного Суду