Справа № 725/7010/19
Суддя: Федіна А. В.
Дата ухвалення: 2020-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/7010/19
Номер провадження 2-а/725/315/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2020 року м. Чернівці

Першотравневий районний суд м.Чернівці в складі:

головуючої судді Федіної А.В.,

за участю секретаря судового засіданні Томко І.Д.,

представника позивача Тарновецького В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці ДФС (правонаступник Буковинська митниця Держмитслужби) про визнання протиправною і скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року адвокат Тарновецький В.І. в інтересах позивача звернувся до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилався на те, що 05.07.2019 року посадовою особою відповідача винесено постанову у справі про ПМП №1032/40800/19 якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 297704,13 грн. за вчинення правопорушення передбаченого ст. 485 МК України по факту того, що при ввезені на митну територію України транспортного засобу іноземної реєстрації він, будучи громадянином України, для здійснення митних формальностей надав паспорт громадянина Румунії, тим самим вчинив вказане правопорушення.

Вказував на допущені численні процесуальні порушення відповідачем під час провадження у справі про ПМП, зокрема позивачу не було вручено копію протоколу про адміністративне правопорушення, а його копія направлена на адресу за якою останній не проживає, при цьому відповідачу було відоме зареєстроване місце проживання позивача; також митним органом не встановлено часу вчинення правопорушення та не повідомлено ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим останній дізнався про існування вказаної постанови лише при отримані повідомлення з банку про призупинення операцій за банківськими рахунками.

Зазначав, що при ввезенні зазначеного транспортного засобу в режимі тимчасового ввезення терміном до 1 року у митного органу не виникало жодних питань з цього приводу та позивачем вчасно був реекспортований зазначений автомобіль.

Крім того, ставить під сумнів визначений митним органом розмір митних платежів з яких розраховано суму накладеного адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, оскільки така сума розрахована на підставі службової записки без проведення відповідного експертного дослідження та ґрунтується на припущеннях з урахуванням того, що містить вказівку орієнтовну суму необхідних для сплати податків та зборів, а для визначення точної інформації слід звернутись в спеціалізовану експертну установу для отримання даних про якісні та вартісні характеристики транспортного засобу, що впливає на повноту нарахування митних платежів. Таким чином, вважає, що службова записка не може вважатись належним та допустимим доказам в рамках провадження у справі про ПМП.

На підставі вище викладеного, просив визнати протиправною та скасувати постанову у справі про порушення митних правил №1032/40800/19 від 05.07.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України та закрити провадження у справі.

Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 12.12.2019 року поновлено позивачу строк звернення до суду з даним позовом.

На вказану позовну заяву надійшов відзив Буковинської митниці держмитслужби в якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог з посиланням на те, що не зважаючи на набуття позивачем громадянства Румунії у правових відносинах з Україною він вважається громадянином України і є резидентом, оскільки у нього наявний паспорт громадянина України де він має зареєстроване місце проживання на території України.

Отже, митний орган прийшов до висновку, що позивач, маючи статус "резидента", для перетину митного кордону на транспортному засобі марки BMW 320, країна реєстрації Болгарія, кузов НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2000 року випуску, намагався використати паспортний документ зі статусом "нерезидента" з метою ухилення від сплати митних платежів, передбачених законодавством України щодо вищевказаного транспортного засобу та подавав закордонний паспорт громадянина Румунії, який є підставою для не сплати митних платежів при ввезені транспортного засобу особистого користування.

Таким чином, переміщуючи транспортний засіб через митний кордон України позивач зобов`язаний сплачувати необхідні митні платежі, проте, маючи статус громадянина-резидента, останній вчинив дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів шляхом надання паспортного документу громадянина Румунії. Крім того, під час провадження у справі про порушення митних правил, митним органом була дотримана встановлена законом процедура, а розмір митних платежів розрахований відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.07.2003 за № 1074/8395.

В судове засідання позивач не з`явився, в його інтересах діяв представник, який позов підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у ньому, а також просив врахувати, що позивачем здійснено розмитнення зазначеного автомобіля під час якого добровільно сплачено необхідну суму митних платежів, у зв`язку з чим вважає, що останній підлягає звільнення від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст. 485 МК України. На підтвердження розмитнення позивачем транспортного засобу долучив до матеріалів справи копію посвідчення про реєстрацію транспортного засобу, копію митної декларації, копію квитанції та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.

Враховуючи відомості про повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, а також наявність відзиву, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі представника відповідача.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст.ст. 9, 77 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається з положень ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, диспозицією ст. 485 МК України передбачено відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Судом встановлено, що постановою Чернівецької митниці ДФС від 05.07.2019 року №1032/40800/19 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 297704,13 грн. (а/с 44).

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що 04.06.2019 року о 05 год. 30 хв. на територію п/п «Порубне-Сірет» Чернівецької митниці ДФС в зону митного контролю в`їхав автомобіль марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням громадянина ОСОБА_1 , який слідував з України до Румунії в приватних справах. Вказаний громадянин до митного контролю надав контрольний талон для проходження митного контролю по «зеленому коридору». До митного контролю громадянин ОСОБА_1 подав паспорт гр. Румунії № НОМЕР_3 , виданий 17.04.2015 року, поліцією м. Сучава, на ім`я ОСОБА_2 .

Відповідно до інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЄАІС встановлено, що гр. ОСОБА_1 неодноразово при ввезенні на територію України автомобіля марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, реєстраційний номер НОМЕР_2 , кузов НОМЕР_1 через різні пункти пропусків митниць ДФС України, в режимі тимчасового ввезення на термін до 1 року, використовував закордонний паспорт громадянина Румунії № НОМЕР_3 , виданий 17.04.2015 року, поліцією м. Сучава, на ім`я ОСОБА_3 .

Згідно із інформацією, яка міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЄАІС встановлено, що при перетині митного кордону України громадянин ОСОБА_4 подавав паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_4 .

Згідно поданого до митного контролю паспорта гр. Румунії №052910853, виданий 17.04.2015 року, поліцією м. Сучава, на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЄАІС та паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 гр. ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 р. ІНФОРМАЦІЯ_1 . та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . є однією й тією ж особою.

Враховуючи вищевказані відомості, та відомості які міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЄАІС, маючи статус «резидента», для перетину митного кордону на транспортному засобі марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, реєстраційний номер НОМЕР_2 , кузов НОМЕР_1 , 2000 р.в. тип двигуна дизель 1951 см. куб. гр. ОСОБА_4 використовував паспортний документ гр. Румунії № НОМЕР_3 , виданий 17.04.2015 року, поліцією м. Сучава, на ім`я ОСОБА_2 .

Отже, з метою ухилення від сплати митних платежів, передбачених законодавством України, щодо транспортного засобу «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, кузов WBAAL71060CA54646, реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2000 р.в. тип двигуна дизель 1951 см. куб. вищезазначена особа надавала паспортний документ зі статусом «нерезидент» та заявляла митний режим «тимчасове ввезення транспортного засобу строком до 1 року».

Згідно із інформацією, наданою листом Управління Державної міграційної служби України в Чернівецькій області, який надійшов до Чернівецької митниці ДФС 20.06.2019 року (вх.№ 1256/9/24-70-01-24), гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Черленівка Новоселицького району Чернівецької області, значиться зареєстрованим за місцем проживання: Україна, Чернівецька область, Новоселицький район. с.Черленівка, за паспортом громадянина України серії НОМЕР_5 , виданим 15.04.1997 року Новоселицьким РВ УМВСУ в Чернівецькій області. ОСОБА_1 користується паспортом громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_4 від 07.03.2014 року (код органу 7319). Даний громадянин із заявою про отримання дозволу на виїзд на ПМП з України не звертався.

Отже, маючи статус "резидента", для перетину митного кордону на транспортному засобі марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, кузов WBAAL71060CA54646, реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2000 р.в. тип двигуна дизель 1951 см. куб. громадянин України ОСОБА_1 використав паспортний документ зі статусом "нерезидента" - гр. Румунії 052910853 на ім`я " ОСОБА_2 " з метою ухилення від сплати митних платежів, передбачених законодавством України щодо вищевказаного транспортного засобу.

У разі ввезення транспортного засобу марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, реєстраційний номер НОМЕР_2 , кузов НОМЕР_1 , 2000 р.в. тип двигуна дизель 1951 см. куб. на митну територію України відповідно до ч.З ст.380 МК України згідно розрахунку (службова записка Управління адміністрування митних платежів Чернівецької митниці ДФС від 05.06.2019 року вих.№1119/24-70-19-02-09), громадянину України ОСОБА_1 необхідно було б сплатити до Державного бюджету України митні платежі в сумі 99234 гривні 71 копійка.

Таким чином встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 , маючи статус "громадянина-резидента" (паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_4 , виданий 07.03.2014 року органом 7319, паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 , виданий 15.04.1997 року Новоселицьким РВ УМВС України в Чернівецькій області) вчинив дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в сумі 99234,71 гривні.

Як вбачається із змісту ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідал від .ьності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч. 1 ст. 493 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення.

Відповідно до ст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

За змістом ст. 494 МК України, про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Отже, протокол про порушення митних правил є одним із основних доказів у справі про притягнення до відповідальності за порушення митних правил та він має відповідати вимогам ст.494 МК України, а обставини відображені у ньому мають бути конкретними і зрозумілими.

Європейський суд з прав людини в певних випадках поширює стандарти, які встановлює Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення тобто, фактично «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення (рішення ЄСПЛ у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії»).

За змістом ч. 3-9 ст. 494 МК України, протокол підписується посадовою особою, яка його склала. Якщо при складенні протоколу була присутня особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, протокол підписується і цією особою, а за наявності свідків - і свідками. Якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, відмовляється підписати протокол, до протоколу вноситься відповідний запис. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, має право дати пояснення та висловити зауваження щодо змісту протоколу, а також письмово викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу. Власноручно викладені цією особою пояснення додаються до протоколу, про що до протоколу вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення. У разі складення протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, роз`яснюються її права, передбачені статтею 498 цього Кодексу, та повідомляється про можливість припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу, про що до протоколу вноситься відмітка, яка підписується цією особою. . У разі потреби в протоколі зазначаються також місце, дата і час розгляду справи про порушення митних правил. . Протокол складається у двох примірниках, один з яких вручається під розписку особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, одержати примірник протоколу до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка склала протокол, та свідками, якщо вони є, після чого зазначений примірник протягом трьох робочих днів надсилається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою (місце проживання або фактичного перебування). Якщо при складенні протоколу особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не була присутня, до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка склала протокол, та свідками, якщо вони є, після чого один примірник протягом трьох робочих днів надсилається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою (місце проживання або фактичного перебування). Протокол вважається врученим у тому числі у разі, якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не перебувала за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою або місце проживання чи фактичного перебування, повідомлене такою особою, є недостовірним.

Як вбачається з копій матеріалів справи про ПМП відносно позивача за ст. 485 МК України, ОСОБА_1 копію протоколу про ПМП не отримував та відсутні дані про те, що він відмовлявся від його отриманні та підпису.

Будь-які належні та допустимі докази того, що під час провадження у справі про ПМП ОСОБА_1 було роз`яснені його права передбачені ст. 498 МК України та зміст ст. 63 Конституції України в матеріалах справи відсутні.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 р., «Коробов проти України» від 21.10.2011 р. Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Отже матеріали справи не містять сукупності доказів, які б підтверджували факт роз`яснення позивачу його прав під час провадження у справі про ПМП, що є процесуальним порушенням, яке має суттєве значення в рамках вирішення даного спору

Також, з матеріалів справи вбачається, що на виконання вимог ст. 494 МК України Чернівецькою митницею ДФС на адресу м. Чернівці, вул. Білінського, 46 направлено другий примірник протоколу про ПМП, проте як з матеріалів даної справи так і з матеріалів справи про ПМП вбачається, що позивач проживає в с. Черленівка, Новоселицького району, Чернівецької області та така адреса місця проживання позивача була відомою відповідачу, оскільки останній отримав довідку ДМС України в Чернівецькій області від 04.06.2019 року.

Крім того, щодо посилань позивача в тексті позовної заяви про визначення митної вартості транспортного засобу при розрахунку суму штрафу, слід зазначити наступне.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 50 МК України для нарахування митних платежів використовуються відомості, зокрема, про митну вартість товарів.

Відповідно до ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджується та обставина, що митним органом не було встановлено відомостей про митну вартість товару (транспортного засобу), який ввозився позивачем і при визначенні розміру несплачених митних платежів та адміністративного стягнення, уповноважений орган керувався службовою запискою, відповідно до якої орієнтовна сума митних платежів складає 99234,71 грн.

Так, зі змісту вказаної службової записки слідує, що відомості, щодо митної вартості транспортного засобу є інформативними і не можуть бути повністю достовірними, оскільки митна вартість транспортних засобів залежить від технічних характеристик, комплектації транспортного засобу, ознак, що характеризують ступінь зносу, пошкоджень, дефектів тощо.

При цьому, жодних доказів на підтвердження обґрунтованості визначеного відповідачем розміру несплачених позивачем митних платежів не надано.

При цьому, суд враховує той факт, що позивач, як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не мав можливість надати митниці документ, який підтверджує митну вартість автомобіля, оскільки відповідач звертався до ОСОБА_1 з вимогою надати додаткові документи для визначення вартості транспортного засобу або надати транспортний засіб для проведення експертного дослідження, за адресою м.Чернівці, вул. Белінського, 46, де позивач не проживає.

Окрім того, обов`язок встановити дійсну вартість транспортного засобу покладається саме на відповідача, як суб`єкта, який здійснює розгляд справи про порушення митних правил при визначенні розміру штрафу за ст. 485 МК України.

За таких обставин, суд вважає, що службова записка митного органу не є належним доказом у справі про порушення митних правил, оскільки не містить точного розрахунку митних платежів по вказаному транспортному засобу.

Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.07.2003 за № 1074/8395 (далі - Методика) у пункті 7.35 вказано, що у разі відсутності цінових даних колісних транспортних засобів (далі - КТЗ) у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ. У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс-листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань.

Положеннями п. 7.53.5 Методики дозволяється використання ресурсів мережі Інтернет, однак довідкові дані, які використовуються під час оцінки отримані з ресурсів мережі Інтернет, повинні бути роздруковані із зазначенням дати отримання інформації і абсолютної URL-адреси і включені у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта (експертного дослідження).

Суд звертає увагу на те, що визначення відповідачем вартості транспортного засобу за допомогою використання Інтернет ресурсів не підтверджується матеріалами справи, оскільки останнім не надано підтвердження включення довідкових даних отриманих з ресурсів мережі Інтернет у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта, як і не надано звіту (акту) про оцінку або висновок експерта про визначення митної вартості транспортного засобу.

Про необхідність дослідження дотримання митними органами Методики, а саме включення довідкових даних отриманих з ресурсів мережі Інтернет у звіт (акт) про оцінку або у висновок експерта при визначенні митної вартості транспортного засобу зазначалось у висновках Верховного Суду, викладених у постановах від 20.02.2018 у справі №725/2009/17 та від 24.04.2018 у справі №331/2608/17.

Водночас, доводи відзиву взагалі не містять будь-якого обґрунтування щодо правомірності визначення відповідачем митної вартості транспортного засобу, зокрема, з урахуванням вимог п. 7.53.5 Методики, а відтак не спростовують позиції позивача щодо визначення вартості транспортного засобу та суми митних платежів на основі припущень.

Слід також врахувати, що в службовій записці запропоновано для більш точної інформації, щодо визначення митної вартості автомобіля звернутися до експертів автотоварознавців щодо отримання інформації про комплектацію, ступінь зносу, пошкоджень, дефектів, які впливають на визначення митної вартості товарів та на повноту нарахування митних пошкоджень. Однак, матеріали справи не містять відомостей щодо звернення митного органу до експертів автотоварознавців.

Окрім того, представником позивача до матеріалів справи долучено докази розмитнення вище вказаного транспортного засобу, зокрема копію посвідчення про реєстрацію транспортного засобу, копію митної декларації, копію квитанції про попередню оплату за митне оформлення, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

У відповідності до п. 9-3 Прикінцевих та Перехідних положень МК України установлено, що протягом 180 днів з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України" митне оформлення транспортного засобу, що класифікується за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТ ЗЕД та щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, здійснюється за умови сплати належних митних платежів та добровільної сплати до державного бюджету фізичною особою, яка є власником такого транспортного засобу або уповноважена розпоряджатися ним та декларує такий транспортний засіб для вільного обігу на митній території України, коштів у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Здійснення митного оформлення транспортного засобу з дотриманням умов, визначених абзацом першим цього пункту, звільняє осіб, відповідальних за дотримання строків та умов (вимог) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, від адміністративної відповідальності, передбаченої статтями 470, 481 та 485 цього Кодексу, за порушення митних правил стосовно транспортного засобу, щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту".

Згідно ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У відповідності до положень п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Таким чином, оскаржувану постанову слід скасувати, а справу направити на новий розгляд з метою усунення вказаних вище недоліків щодо необхідності роз`яснення прав позивачу під час провадження у справі про ПМП, вручення останньому копії протоколу про ПМП в порядку визначеному ст. 494 МК України, визначення митної вартості транспортного засобу, а також перевірки дотримання останнім вимог абзацу першого п. 9-3 Прикінцевих та Перехідних положень МК України для встановлення наявності обставин для звільнення позивача від адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України у зв`язку із здійсненням митного оформлення транспортного засобу марки «BMW 320», країна реєстрації Болгарія, реєстраційний номер НОМЕР_2 , кузов НОМЕР_1 , 2000 р.в. тип двигуна дизель 1951 см. куб.

Оскільки відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 року №858 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби», наказу ДФС України від 25.11.2019 року №30-рг реорганізовано Чернівецьку митницю ДФС та утворено Буковинську митницю ДФС, якій передано повноваження та функції Чернівецької митниці ДФС, справа на новий розгляд направляється Буковинській митниці ДФС.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст.7, 8, 9, 245, 283, 284 КУпАП, ст.ст. 90,92, 95, 458, 460, 467, 485 ,489, 493, 494 МК України, ст.ст. 2, 5-10, 14, 72-79, 90, 94, 241-246, 250, 251, 255, 286, 293, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Скасувати постанову Чернівецької митниці ДФС від 05 липня 2019 року у справі про порушення митних правил №1032/40800/19 якою ОСОБА_1 визнано винним у правопорушення передбаченого ст. 485 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 297704,13 грн.

Справу про порушення митних правил 1032/40800/19 за ст. 485 МК України відносно ОСОБА_5 - направити на новий розгляд до Буковинської митниці Держмитслужби.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду або у той самий строк через Першотравневий районний суд м. Чернівці з урахуванням вимог пп. 15.5 п. 15 Розділу 7 Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення виготовлений 30.01.2020 року.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна