Справа № 320/1419/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1419/19
УХВАЛА

27 січня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьменка В. В., суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» про визнання протиправними дій,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 року позовні вимоги задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, прокурор Київської області в інтересах держави в особі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати спірне рішення суду.

Як встановлено, апеляційну скаргу на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2019 року подано апелянтом лише 04.12.2019 (згідно штампу суду) та вказано, що про факт позбавлення в судовому порядку у справі № 320/1419/19 речового права державного підприємства на землі, прокуратурі області стало відомо лише 11.11.2019 після ознайомлення з матеріалами адміністративної справи в приміщенні суду.

Матеріали справи містять клопотання Прокуратури Київської області про ознайомлення з матеріалами справи від 11.11.2019, на яке посилається апелянт. Однак, матеріали справи не містять доказів чи пояснень, які б підтверджували обставини за яких Прокуратурі Київської області стало відомо про існування рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2019, тобто, обставини які передували поданню заяви про ознайомлення з матеріалами справи 320/1419/19.

Вказане позбавляє суд можливості визначити дату коли апелянт дізнався про оскаржуване рішення суду, тобто, момент, коли прокуратурі стало відомо про спірне рішення суду, у зв`язку з чим і виникла необхідність ознайомлення з матеріалами справи.

За таких обставин, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі мотивованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказавши поважні причини його пропуску з відповідними доказами.

На виконання вимог ухвали суду, апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 яке мотивовано наступним.

Апелянт зазначає, що про існування зазначеного судового спору у справі № 320/1419/19 щодо земельних ділянок ДП «НДВА «Пуща-Водиця» прокуратурі області стало відомо шляхом моніторингу інформації засобів масової інформації, а саме публікації на сайті інтернет-видання «ОРД» (http://ord-ua.com.) під назвою «Чергова земельна оборудка в Києві «уплило» 2 тисячі гектарів держпідприємства».

Моніторингом Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2019 у справі № 320/1419/19 скасовано два державних акти на право постійного користування землею ДП «НДВА «Пуща-Водиця» для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Софіївсько-Боріцагівської та Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошииського району.

Враховуючи, що судове рішення уповноваженими суб`єктами від імені держави не оскаржувалося в апеляційному порядку, про що свідчать відсутність ухвал про відкриття апеляційного провадження, постанов суду апеляційної інстанції тощо, у зв`язку з чим виникла необхідність у додатковій перевірці зазначеної у статті інформації та ознайомленні з повними текстом постанови й матеріалами справи, оскільки у Єдиному державному реєстрі судових рішень судове рішення викладено без зазначення всіх ідентифікуючих даних щодо учасників спору, предмету оскарження та кадастрових номерів земельних ділянок позивача, що нібито перетинаються із землями державного підприємства.

Викладені обставини передували поданню 11.11.2019 до суду заяви про ознайомлення з матеріалами справи № 320/1419/19 для вирішення питання про наявність достатніх підстав, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва прокурором інтересів держави у даному спорі, розглянутому без участі прокурора, шляхом апеляційного оскарження судового рішення у справі через неналежне виконання цього обов`язку уповноваженими суб`єктами.

Отже, на думку апелянта, вказані обставини перешкодили для своєчасної реалізації прокурором повноважень щодо оскарження судового рішення у цій справі, були об`єктивними та не залежали від органів прокуратури.

Колегія суддів зазначає, що залишаючи без руху апеляційну скаргу, запропоновано апелянту вказати дату коли апелянт дізнався про оскаржуване рішення суду, тобто, момент, коли прокуратурі стало відомо про спірне рішення суду, у зв`язку з чим і виникла необхідність ознайомлення з матеріалами справи.

Разом з тим, Прокуратурою Київської області так і не зазначено, період часу, впродовж якого було здійснено моніторинг інформації засобів масової інформації, а саме публікації на сайті інтернет-видання «ОРД» (http://ord-ua.com.) та Єдиного державного реєстру судових рішень, щоб можливо було надати оцінку поважності причин пропуску строку на оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2019.

Посилання на інтернет видання та наявність певної інформації не тільки не підтверджує певну дату отримання такої інформації із вказаного апелянтом сайту, а й не підтверджує взагалі ознайомлення з такою інформацією саме з названого сайту. Крім того, публікація на сайті інтернет-видання «ОРД», на яку посилається апелянт, опубліковано 24.10.2019, в той час як скарга подана до суду лише 04.12.2019 (згідно штампу суду).

Зазначені скаржником підстави пропуску строку на оскарження рішення суду не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надають такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на оскарження судового рішення.

Та обставина, що прокуратура Київської області не брала участі під час розгляду справи в суді першої інстанції не є підставою для поновлення процесуального строку, оскільки вступаючи у справу в інтересах держави прокурор виступає в особі суб`єкта владних повноважень, який брав участь у справі та був своєчасно повідомлений про результати її розгляду в суді першої інстанції.

Крім того, надання законом прокурору права на представництво інтересів держави в суді не ставить його у привілейоване, порівняно з іншими учасниками судового процесу, становище щодо участі у розгляді справи в суді, включаючи застосування процесуального строку, в межах якого можлива реалізація права на представництво інтересів держави в суді шляхом звернення з апеляційною скаргою.

Виходячи із завдання, покладеного на прокуратуру нормами Закону України «Про прокуратуру» щодо систематичного здійснення прокуратурою нагляду за додержанням і застосуванням законів, у прокурора не було об`єктивних перешкод для здійснення контролю за розглядом справи, ознайомленням з її матеріалами, своєчасного вступу у справу в апеляційній інстанції та звернення з апеляційною скаргою.

Зазначені апелянтом причини пропуску строку на оскарження рішення суд визнав неповажними, однак, будь-яких інших причин, які б об`єктивно та непереборно перешкоджали вчасно подати апеляційну скаргу до суду, та які б могли бути визнані поважними апелянтом не наведено.

Підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження не може виступати, як вказано апелянтом, необхідність дотримання внутрішньої процедури щодо перевірки наявність достатніх підстав, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва прокурором інтересів держави у даному спорі.

Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж. Отже, неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб є суто суб`єктивними причинами, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такими причинами є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Апелянт, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту.

Передбачена законом можливість апеляційного оскарження в порядку, встановленому законом, передбачає, в тому числі, і дотримання процесуальних строків.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Станом на 27.01.2020 зазначені в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 недоліки апеляційної скарги щодо обґрунтування причин пропуску строку подання скарги - не усунуті, однак, минуло достатньо часу з моменту постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Колегія суддів також враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 р. у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вищевикладене перешкоджає прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, а відтак необхідно відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, -

У Х В А Л И Л А :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» про визнання протиправними дій.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко