Справа № 640/17351/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду заяву представника ОСОБА_1 - Алієва В.В. про відвід колегії суддів у складі Костюк Л.О., Бужак Н.П., Кобаля М.І. за розглядом апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року у справі за розглядом заяви ОСОБА_1 про забезпечення його позову до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтня 2019 року, ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 09 липня 2019 року №151.

11 жовтня 2019 року представником позивача до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії індивідуального акта - рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 09 липня 2019 року №151, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України - до моменту набрання чинності судовим рішенням по суті позовних вимог.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 09 липня 2019 року №151 є протиправним, залишає ОСОБА_1 без засобів до існування та порушує права третіх осіб, захист інтересів яких здійснювався позивачем, зокрема у кримінальних провадженнях.

Окрім того, представник заявника вказав на наявність ознак очевидної протиправності оскаржуваного рішення.

Таким чином, представник ОСОБА_1 стверджував, що невжиття заходів забезпечення позову ускладнить ефективний захист або поновлення порушених позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення адміністративного позову.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права та постановити нову, якою клопотання про забезпечення позову задоволити.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до її розгляду в судовому засіданні.

23 січня 2020 року під час судового засідання представником ОСОБА_1 - Алієва В.В. подано заяву про відвід колегії суддів у складі Костюк Л.О., Бужак Н.П., Кобаля М.І. від розгляду даної справи.

Зазначена заява обґрунтована тим, що 23 січня 2020 року до участі у справі залучено представника третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , а також представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва - Улибіної Вікторії Олександрівни, які на думку заявника надали неповні та недостовірні пояснення у справі відповідно до положень ст. 44 КАС України.

Таким чином, заявник вважає, вказана ним колегія суддів є упередженою та такою, що не в змозі винести правосудне, законне та об`єктивне рішення у справі.

Представник відповідача та третьої сторони у справі, просили залишити заяву без задоволення посилаючись на відсутність підстав визначених ст.36-37 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, думку учасників процесу, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід, колегія суддів дійшла висновку про зловживанням процесуальними правами при поданні заяви про відвід, з наступних підстав.

Суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Суд який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Заява про відвід колегії суддів мотивована тим, що 23 січня 2020 року до участі у справі залучено представника третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , а також представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва - Улибіної Вікторії Олександрівни, які на думку заявника надали неповні та недостовірні пояснення у справі відповідно до положень ст. 44 КАС України.

Таким чином, заявник вважає, вказана ним колегія суддів є упередженою та такою, що не в змозі винести правосудне, законне та об`єктивне рішення у справі.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Обставини, з якими заявники пов`язують заявлений відвід, стосуються вчинення процесуальних дій при розгляді у справі.

Однак, дії суду при вирішенні процесуальних питань, що виникають під час розгляду справи, характер прийнятих процесуальних рішень колегією суддів не можуть вважатися обставинами, які викликають сумнів у безсторонності суддів та бути підставою для їх відводу.

Викладене вище кореспондується з положеннями ч. 4 ст. 36 КАС України, відповідно до якої, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи викладені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що вказані вище доводи заявників не можуть свідчити про упередженість колегії суддів та бути підставою для відводу, згідно вимог КАС України, не встановлено підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України, які б перешкоджали колегії суддів брати участь у розгляді цієї справи чи свідчили про упередженість.

Відповідно до ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, заявлення за відомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд, з урахуванням обставин справи, має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Окрім зазначеного, потрібно враховувати характер, обставини спірних правовідносин.

Зважаючи на те, що заява представника позивача - Алієва В.В. про відвід колегії суддів у складі Костюк Л.О., Бужак Н.П., Кобаля М.І., спрямована на безпідставне перешкоджання розгляду справи, затягування процесу, колегія суддів залишає її без розгляду.

Керуючись 36, 39, 40, 45 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія, -

У Х В А Л И Л А:

Визнати зловживанням процесуальними правами подання заяви представника ОСОБА_1 - Алієва В.В. про відвід колегії суддів у складі Костюк Л.О., Бужак Н.П., Кобаля М.І. та залишити її без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 28 січня 2020 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль