Справа № 640/10598/19
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2020-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2020 року м. Київ № 640/10598/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до проГоловного управління Національної поліції у місті Києві, Національної академії внутрішніх справ визнання протиправними та скасування наказів від 17.04.2019р. та від 22.04.2019р., поновлення на посаді,
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві (далі по тексту - відповідач-1) та Національної академії внутрішніх справ (далі по тексту - відповідач-2) про:

- визнання протиправними дії відповідача - 2;

- визнання протиправними дії відповідача - 1 щодо звільнення позивача зі служби в поліції;

- визнання протиправним та скасування наказу №453 Національної академії внутрішніх справ від 17.04.2019р.;

- визнання протиправним та скасування наказу №363 о/с від 22.04.2019р. Головного управління Національної поліції у місті Києві про звільнення позивача зі служби в поліції;

- поновлення позивача на службі в поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП ГУ НП у м. Києві з спеціальним званням рядового поліції з 23.04.2019р.;

- стягнення з відповідача - 1 на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 17.07.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваних рішень, оскільки під час звільнення позивача, останній перебував на лікарняному.

Представник відповідача - 1 через канцелярію суду 08.08.2019р. подав письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого проти задоволення позову заперечує повністю з підстав правомірності прийняття оскаржуваних рішень.

07 серпня 2019 року представником відповідача - 2 подані письмові пояснення, відповідно до яких проти задоволення позовних вимог заперечує повністю.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, встановив наступне.

Наказом Національної академії внутрішніх справ від 17.04.2019р. №453 «Про відрахування з числа слухачів первинної професійної підготовки поліцейських рядового поліції ОСОБА_1 » відповідно до п. 5.37, розділу V Положення про Київський центр первинної професійної підготовки «Академія поліції» (м. Київ) Національної академії внутрішніх справ, затвердженого наказом НАВС від 27.03.2019р. №373, п. 4 ч. 6 розділу ІІІ Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом МВС України від 16.02.2016р. №105 (за невиконання навчального плану) відраховано з числа слухачів первинної професійної підготовки поліцейських рядового поліції ОСОБА_1 , підстава: відомості контролю від 13.03.2019р. №55, від 21.03.2019р. №21, від 25.03.2019р. №24, від 02.04.2019р. №36, від 11.04.2019р. №61, протокол комісійного визначення рівня навчальних досягнень від 11.04.2019р. №1, протокол педагогічної ради КЦППП «Академія поліції» (м. Київ) від 12.04.2019р. №5, висновок про відрахування з числа слухачів первинної професійної підготовки поліцейських ОСОБА_1 від 17.04.2019р.

Наказом Головного управління Національної поліції у місті Києві від 22.04.2019р. №363 о/с «Щодо особового складу» відповідно до пункту 5 (через службову невідповідність) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції рядового поліції ОСОБА_1 (0117167), дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції, 22 квітня 2019 року.

Підставою прийняття вказаного наказу став наказ Національної академії внутрішніх справ від 17.04.2019р. №453.

Не погоджуючись з оскаржуваними наказами та діями відповідачів, позивач звернувся з позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Спеціальним Законом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України є Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 59 Закону №580 - VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини першої статті 60 Закону №580 - VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно - правовими актами.

Відповідно до статті 72 Закону №580 - VIII професійне навчання поліцейських складається з: 1) первинної професійної підготовки; 2) підготовки у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання; 3) післядипломної освіти; 4) службової підготовки - системи заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням оперативної обстановки, специфіки та профілю його оперативно - службової діяльності.

Відповідно до статті 73 Закону №580 - VIII, поліцейські, які вперше прийняті на службу в поліції, з метою набуття спеціальних навичок, необхідних для виконання повноважень поліції, зобов`язані пройти первинну професійну підготовку за відповідними навчальними програмами (планами), затвердженими Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок і умови проходження первинної професійної підготовки визначає Міністерство внутрішніх справ України.

Так, Порядок і умови проходження первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції визначено Положенням про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 16.02.2016 №105, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 квітня 2016 року за № 576/28706 (далі - Положення).

Згідно з п. 2 Розділу І Положення, поліцейські, яких вперше прийнято на службу в поліції проходять професійну підготовку з метою набуття ними спеціальних навичок, необхідних для виконання повноважень поліції, у тому числі відповідну спеціальну підготовку щодо зберігання, носіння, застосування і використання вогнепальної зброї.

Відповідно ч. 6 Розділу III Положення, слухачі достроково відраховуються із закладів, що здійснюють професійну підготовку: 1) через небажання продовжувати або проходити професійну підготовку; 2) за станом здоров`я; 3) через недисциплінованість; 4) за невиконання навчального плану (отримання незадовільної оцінки під час повторного проходження проміжного контролю з навчальних дисциплін (предметів), непроходження навчальної практики або ненадання матеріалів за результатами її проходження). Повторне проходження проміжного контролю проводиться протягом десяти робочих днів після отримання незадовільної оцінки; 5) за отримання незадовільної оцінки за результатами підсумкового (вихідного) контролю; 6) у разі відсутності на заняттях більше чотирнадцяти календарних днів через хворобу або за сімейними обставинами, що підтверджується відповідним документом; 7) за вироком суду, який набрав законної сили, на підставі надісланого до закладу, що здійснює професійну підготовку наказу про звільнення поліцейського.

Відповідно до п. 7 Розділу III Положення, відрахування слухача здійснюється наказом керівника закладу, що здійснює професійну підготовку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 30.01.2019р. №72 о/с «Щодо особового складу» ОСОБА_1 прийнято на службу в поліції дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції за конкурсом та призначено із 30.01.2019р. з тимчасовим вибуттям на курси первинної професійної підготовки поліцейських до Національної академії внутрішніх справ з 04.02.2019р. у Дарницькому управлінні поліції.

Наказом Національної академії внутрішніх справ від 04.02.2019р. №137 «Про зарахування слухачами первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції» рядового поліції ОСОБА_1 зараховано слухачем первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу до Національної поліції.

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що під час проходження служби в поліції він зарекомендував себе з позитивної сторони, сумлінно відносився до виконання службових обов`язків, проявляв ініціативу та наполегливість. Досконало знає чинні накази МВС України та нормативні документи, які регламентують діяльність поліції. Позивач користується повагою серед колег по роботі, постійно працює над підвищенням свого професійного та культурно-освітнього рівнів, має хорошу фізичну підготовку та в стройовому відношенні підтягнутий, матеріальну частину табельної зброї і порядок її застосування знає та вміло нею володіє.

Як підставу протиправності прийняття оскаржуваних наказів позивач зазначив лише те, що він хворів, про що свідчать листи непрацездатності Серії АДХ №079529 від 11.04.2019р., Серії АДХ №520317 від 18.04.2019р., Серії АДХ №079942 від 21.04.2019р.

Однак, як зазначає відповідач - 2 в письмових поясненнях на позовні вимоги, що ОСОБА_1 вводить суд в оману, надає суду недостовірну інформацію, спотворює фактичні обставини справи, які послужили підставою для його відрахування.

Так, як вбачається з Висновку про відрахування з числа слухачів первинної професійної підготовки поліцейських Національної академії внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_1 , затвердженого 17.04.2019р. Ректором Національної академії внутрішніх справ В.В. Чернєй, рядовий поліції Гаврилець Б.М. за період проходження підготовки зарекомендував себе негативно. Постійно вступав в суперечки з колегами в групі, з педагогічним та командним складом Київського центру. Фізично не розвинений. Заняття з «Фізичної підготовки» не відвідує, аргументуючи це тим, що звільнений від фізичних навантажень. Мав велику кількість пропусків занять через хворобу (13 пропущених календарних днів (144 години, 72 заняття)). За час навчання перескладав сім навчальних дисциплін. 11 квітня 2019 року згідно наказу НАВС від 09.04.2019р. №425 проведено комісійно визначення рівня навчальних досягнень рядового поліції ОСОБА_1 , відповідно до протоколу від 11.04.2019р. №1 та індивідуальної відомості контролю від 11.04.2019р. №61 останній отримав незадовільну оцінку.

З огляду на викладене та відповідно до розділу V, п. 5.37 Положення про Київський центр первинної професійної підготовки «Академія поліції» (м. Київ) Національної академії внутрішніх справ, затвердженого наказом НАВС від 27.03.2019р. №373, п. 4 ч. 6 розділу ІІІ Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом МВС України від 16.02.2016р. №105, рядовий поліції ОСОБА_1 підлягає відрахуванню за невиконання навчального плану.

Також в матеріалах справи міститься копія Службової характеристики слухача первинної професійної підготовки поліцейських Національної академії внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_1, яка підписана провідним фахівцем відділу координації роботи центрів первинної професійної підготовки «Академія поліція» старшим лейтенантом поліції Д. П. Скічко та начальником відділу координації роботи центрів первинної професійної підготовки «Академія поліція» майором поліції О.В. Хуторянським, з якої вбачається, що вона містить ті самі факти, які викладені у Висновку про відрахування позивача.

Крім того, відповідачем - 2 до матеріалів справи надано копію Колективного звернення слухачів групи №4 КЦ ППП «Академія поліції» НАВС до ректора Національної академії внутрішніх справ генерала поліції другого ранку Чернєю В.В., з якої вбачається, що колектив вказаної групи просив перевести ОСОБА_1 в іншу групу у зв`язку з тим, що після появи в групі останнього з`явилися різні непорозуміння, як у самому колективі, так і з викладацьким складом та керівництвом КЦ ППП «Академія поліції».

Також матеріали справи містять рапорти слухачів групи №4 КЦ ППП «Академія поліції» НАВС щодо навчання ОСОБА_1 , оглянувши які судом встановлено, що ними спростовуються доводи позивача щодо протиправності прийняття оскаржуваних рішень.

Суд критично ставиться до того, що під час прийняття наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві №363 о/с від 22.04.2019р., позивач перебував на лікарняному, оскільки вказані вище листи непрацездатності не були надані позивачем ні відповідачу - 1 ні відповідачу - 2, а були надані їх копії лише до матеріалів даної справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті наказу від 17 квітня 2019 року №453 «Про відрахування з числа слухачів первинної професійної підготовки поліцейських рядового поліції ОСОБА_1 » Національна академія внутрішніх справ діяла відповідно до названих норм Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII, отже позов у вказаній частині є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Приписами частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частиною п`ятою статті 73 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейські, відраховані з навчальних закладів, де вони проходили первинну професійну підготовку, до закінчення навчання, а також поліцейські, які після закінчення курсу первинної професійної підготовки отримали незадовільні оцінки за результатами іспитів, повертаються до органів (закладів, установ) поліції, з яких вони прибули на навчання, з подальшим звільненням зі служби в поліції.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 73 Закону №580 - VIII, поліцейські, які достроково відраховані з навчальних закладів, де вони проходили первинну професійну підготовку, через недисциплінованість, невиконання навчального плану, небажання продовжувати або проходити навчання, а також поліцейські, які після закінчення курсу первинної професійної підготовки склали іспити і отримали незадовільні оцінки, підлягають звільненню зі служби в поліції на підставі пунктів 5 або 6 частини першої статті 77 цього Закону.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, через службову невідповідність.

Як зазначено вище, наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 22.04.2019р. №363 о/с прийнято на підставі наказу Національної академії внутрішніх справ від 17 квітня 2019 року №453, отже позов у вказаній частині також задоволенню не підлягає.

Одночасно суд зазначає, що позовні вимоги про поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП ГУ НП у м. Києві з спеціальним званням рядового поліції з 23.04.2019р. та стягнення з відповідача - 1 на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу, є похідними від позовних вимог про визнання протиправними та скасування наказів від 17.04.2019р. №453 та від 22.04.2019р. №363 о/с.

Встановлена судом під час вирішення справи обґрунтованість зазначених наказів від 17.04.2019р. №453 та від 22.04.2019р. №363 о/с, прямо вказує на відсутність підстав для задоволення позову в іншій частині, а саме щодо поновлення позивача на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та допущення судового рішення до негайного виконання.

Отже, на підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 має бути відмовлено повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 72, ч. 2 ст. 73, ст. 76, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та з`ясованих судом обставин вбачається, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) відмовити повністю.

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону № 2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін