Справа № 480/4389/19
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 січня 2020 р. Справа №480/4389/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Глазька С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Провозіна О.І.,
представника позивача - Мачуліна О.В.,
представника відповідача - Пономаренко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/4389/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправними та скасування акту, припису та постанови,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, в якій просила визнати протиправними та скасувати:
- акт перевірки №112 від 02.10.2019;
- протоколи про адміністративне правопорушення №112 від 02.10.2019, №112-1 від 02.10.2019, №112-2 від 02.10.2019, №112-3 від 02.10.2019;
- припис №112 від 02.10.2019;
- постанову по справі про адміністративне правопорушення №53 від 18.10.2019.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 01.11.2019 позовну заяву було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків. На виконання зазначеної ухвали позивачем усунуто недоліки і приведено позовну заяву у відповідність до вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а також надано уточнення позовних вимог, а саме з урахуванням уточнення позовних вимог позивач просила:
- визнати протиправними дії щодо складання акту перевірки №112 від 02.10.2019 та припису №112 від 02.10.2019;
- скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №53 від 18.10.2019 та припис №112 від 02.10.2019.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
04.12.2019 позивач знову уточнила позовні вимоги та остаточно просила:
- визнати протиправними дії щодо складання акту перевірки №112 від 02.10.2019; припису №112 від 02.10.2019, наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Довбні А.М. №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт», а також скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №53 від 18.10.2019 та припис №112 від 02.10.2019;
- стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 3073,60 грн., сплачений при зверненні до суду, а також витрати на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідачем була проведена позапланова перевірка на об`єкті «Будівництво автоцентру вул. Інтернаціоналістів, 29-29/1 у м.Суми». За наслідками вказаної перевірки був складений акт та інші оскаржувані рішення суб`єкта владних повноважень. Однак, як зазначає позивач, вказана перевірка була проведена з численними порушеннями норм законодавства, що регулює відповідні правовідносини, а саме було проведено перевірку та складено акт особою без відповідних повноважень, фотоматеріали наявні в матеріалах перевірки мали дати поза строками проведення зазначеної перевірки. Також позивач вказує, що відповідачем при складанні протоколів про адміністративне правопорушення не було належним чином встановлено особу позивача, оскільки протоколи були складені на попереднє прізвище позивачки. У зв`язку з викладеним, позивач просила задовольнити позовні вимоги.
Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки відповідачем правомірно було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) та за його наслідками складено акт, відповідно до якого були встановлені порушення норм чинного законодавства. Вказаний акт був складений у повній відповідності до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». Також зазначає, що всі рішення, прийняті відповідачем, у повній мірі відповідають нормам чинного законодавства та є наслідком виявлених порушень. У зв`язку з викладеним, відповідач вказує на необґрунтованість позовних вимог.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити з мотив, наведених у позовній заяві.
Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнавала з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.
Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідно до наказу від 25.09.2019 №172-ОД, прийнятого керівником відповідача, було зобов`язано заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромного В.В. та головного спеціаліста відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Рибалку Ірину Миколаївну провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил об`єкта будівництва по АДРЕСА_1 , 29-29 АДРЕСА_2 у м.Суми (а.с.15).
Цього ж дня відповідачем було видано направлення для проведення позапланового заходу від 25.09.2019 №112, відповідно до змісту якого, головний спеціаліст відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Рибалка І.М. була направлена для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво автоцентру вул. Інтернаціоналістів, 29-29/1 у м.Суми» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства містобудівної діяльності. Строк дії направлення з 25.09.2019 по 02.10.2019 (а.с.16).
У період з 25.09.2019 по 02.10.2019 посадовими особами відповідача було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за наслідками якого, був складений акт від 02.10.2019 №112.
Відповідно до висновків вказаного акту посадовими особами відповідача були встановлені порушення, а саме: ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.11 ст.7 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 11, 12, абз.10 п.15 Постанови КМ України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», ч.1 ст.9, ч.1, 2 та 3 ст.11 «Про архітектурну діяльність», п. 4.8, 6.3.2 та 7.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», п.2.2 ДСТУ Б В.2.8-43:2011.
Вказаний акт підписано посадовими особами відповідача, а саме, головним спеціалістом - Рибалка І.М. та заступником начальника управління - Скоромним В.В. Вказана перевірка проводилась без участі позивача та його представників. Відповідно до відмітки у вказаному акті, позивач не з`явилась для отримання матеріалів перевірки, тому вони були надіслані поштою.
Цього ж дня 02.10.2019 відповідачем на підставі висновків вищевказаного позапланового заходу державного нагляду (контролю) були складені протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , а саме: №112, №112-1, №112-2, №112-3.
У зазначених протоколах було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14 год. 00 хв. 08.10.2019 у приміщенні відповідача.
Також, 02.10.2019 відповідачем був прийнятий оскаржуваний припис №112 про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Відповідно до змісту вказаного припису, відповідач зазначив, що відповідно до результатів вищезазначеної позапланової перевірки «Будівництво автоцентру вул. Інтернаціоналістів, 29-29/1 у м.Суми» встановлено порушення суб`єктом містобудування містобудівного законодавства, а саме: «замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт». У зв`язку з викладеним, відповідач у оскаржуваному приписі вимагав: зупинити виконання підготовчих та будівельних робіт негайно; розробити проектно-кошторисну документацію у відповідності до вихідних даних, затвердити та погодити відповідно до вимог чинного законодавства; отримати дозвільні документи на будівництво враховуючи вихідні дані та проектно-кошторисну документацію.
Також судом було встановлено, що позивач змінила прізвище з ОСОБА_5 на Харламову.
Суд, частково задовольняючи позовні вимоги, своє рішення обґрунтовує наступним.
Відповідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, приймаючи оскаржувані рішення та вчиняючи дії, які є предметом оскарження, повинен був керуватись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок 553).
Так, відповідно до ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:
найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;
найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;
місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;
номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;
перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;
дата початку та дата закінчення заходу;
тип заходу (плановий або позаплановий);
форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);
підстави для здійснення заходу;
предмет здійснення заходу;
інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
дату складення акта;
тип заходу (плановий або позаплановий);
форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
предмет державного нагляду (контролю);
найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Як встановлено судом, керівник відповідача 25.09.2019 підписав направлення №112, відповідно до змісту якого, головний спеціаліст відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Рибалка І.М. була направлена для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво автоцентру вул. Інтернаціоналістів, 29-29/1 у м.Суми» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства містобудівної діяльності. Строк дії направлення з 25.09.2019 по 02.10.2019.
У той же час, судом встановлено та про що зазначає позивач, що перевірка фактично проводилась, ще однією особою, окрім ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_7 , який не був зазначений у вказаному направленні та взагалі, як пояснив представник позивача в судовому засіданні, керівник відповідача не покладав на нього вказаного права.
Так, відповідно до змісту акту від 02.10.2019 №112, він був підписаний двома посадовими особами відповідача, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що в свою чергу відповідно до абз.2 ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також п.16 Порядку 553, свідчить про те, що саме вказаними посадовими особами проводився вищевказаний захід контролю.
Суд зазначає, що позивач не мав можливості скористатись своїм правом щодо не допуску вказаних осіб до проведення заходу контролю, оскільки як було встановлено в судовому засіданні, останній проводився без участі позивача чи його представника.
Відповідно до абз.2 ч.5 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
У зв`язку з викладеним, суд зазначає, що вимоги позивача щодо визнання протиправними дій Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради щодо складання акту перевірки №112 від 02.10.2019 є обґрунтованими, оскільки вказаний захід державного нагляду (контролю) був проведений в тому числі особою без відповідних повноважень та в порушення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також Порядку 553.
Посилання представника відповідача на те, що ОСОБА_7 фактично не брав участь у проведенні перевірки, а акт №112 від 02.10.2019 був ним підписаний виключно випадково, є безпідставним, оскільки вказане порушення є суттєвим для розгляду даної справи, окрім того вказаний акт виготовлений на комп`ютері та відповідно роздрукований вже з зазначенням відповідних прізвищ і вже після цього підписаний вказаною особою.
Щодо іншої частини позовних вимог, які також підлягають задоволенню, суд, відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, враховує висновки щодо застосування норм права, які викладені у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №826/2259/18, відповідно до яких, Верховний Суд зазначив, що недотримання передбаченого механізму здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановленого Порядком №553 від 23.05.2011, ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої, в тому числі права у контролюючого органу на прийняття відповідних рішень за її наслідками.
Так, відповідач приймаючи свої рішення, а саме: припис №112 від 02.10.2019; наказ №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт»; постанову у справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2019 №53, в обґрунтування їх прийняття посилався на вищезазначену перевірку та акт №112 від 02.10.2019 у зв`язку з чим, вказані рішення відповідача підлягають скасуванню.
У ході судового розгляду додатково було встановлено, що відповідачем не проводилось будь-яких інших заходів контролю позивача, які були враховані відповідачем при прийнятті вказаних рішень, окрім вищезазначеної позапланової перевірки.
Відступити від зазначеного вище висновку Верховного Суду, суд не вбачає підстав, оскільки Верховний Суд у свої іншій постанові від 11.09.2019 у справі №818/17/16 зазначив, що Верховний Суд не встановив підстав для відступу від вищевказаного висновку.
Також суд враховує пояснення, надані представником відповідача в судовому засіданні, а саме на запитання суду, чи є можливість у відповідача провести відповідний захід державного контроль по об`єкту будівництва, що є предметом розгляду даної справи повторно, з дотриманням вищезазначених нормативно-правових актів, представник відповідача зазначив, що так, є, і відповідний захід державного контролю вже проводиться.
У вказаній частині позивач помилково просить суд визнати протиправними дії щодо складання припису №112 від 02.10.2019 та наказу №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт», однак суд зазначає, що задоволення вказаних вимог не відновить порушеного права позивача, оскільки вказані рішення відповідача будуть існувати та мати для сторін юридичне значення, у зв`язку з чим, суд вважає за потрібне відповідно до ч.2 ст.9 КАС України вийти за межі позовних вимог для ефективного захисту прав позивача, а саме скасувати як протиправний припис №112 від 02.10.2019, наказ №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт» та постанову у справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2019 №53, оскільки вказані рішення відповідача прийняті за наслідками проведення протиправної перевірки.
Вимоги позивача щодо визнання протиправними дій щодо складання припису №112 від 02.10.2019 та наказу №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт» не підлягають задоволенню, оскільки в даному випадку належним способом захисту та відновлення порушеного права є скасування відповідних рішень суб`єкта владних повноважень.
Також суд вважає за потрібне обґрунтувати підсудність Сумському окружному адміністративному суду позовних вимог позивача в частині скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2019 №53.
Так, згідно п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно - правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно - правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 20 КАС України передбачено, що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.
Порядок та підстави притягнення особи до адміністративної відповідальності врегульовано Кодексом України про адміністративні правопорушення, відповідно до ч. 1 ст. 283 якого, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
У постанові від 26.03.2019 у справі № 540/2229/18 Верховний Суд висловив таку позицію: «Згідно з пунктом 6 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).
Так, частиною 5 статті 172 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.
Справи із виключною підсудністю визначаються статтею 27 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до частини 3 якої підсудність окремих категорій адміністративних справ визначається цим кодексом.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності встановлюються статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно частини 1 вказано статті, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами.
Як вбачається зі змісту вказаної норми, справи про оскарження рішень про накладення адміністративних стягнень розглядаються місцевими загальними судами як адміністративними судами, однак у ній не зазначено, що має місце саме виключна підсудність цієї категорії справ.
Таким чином, помилковим є висновок судів попередніх інстанцій, що вимоги, заявлені позивачем щодо оскарження постанов про накладення адміністративних стягнень віднесені саме до виключної підсудності місцевих загальних судів як адміністративних.
При цьому, частиною 3 статті 21 КАС України передбачено, що якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.
Частиною першою статті 20 КАС України визначено перелік адміністративних справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним, зокрема, адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; а відповідно до частини другої цієї статті - всі інші адміністративні справи підсудні окружним адміністративним судам.
Таким чином, враховуючи, що одна з вимог, заявлених позивачем підсудна окружному адміністративному суду, а інша - місцевому загальному суду як адміністративному суду, з урахуванням положень частини 3 статті 21 КАС України, таку справу розглядає окружний адміністративний суд."
Враховуючи вищевикладене обґрунтування, судом була розглянута і дана позовна вимога.
Аналогійний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 09.10.2019 у справі №540/2229/18.
Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі ст. 139 КАС України суд вважає необхідним стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати в загальному розмірі 3073,60 грн., з судового збору сплаченого при подачі відповідного позову пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Відносно витрат на правову допомогу, суд зазначає, що позивачем та його представником не надано розрахунку та доказів в підтвердження сплати 5000 грн. за надання правової допомоги, як і не надано заяви про надання вказаного розрахунку після розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправними та скасування акту, припису та постанови задовольнити частково.
Визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради щодо складання акту перевірки №112 від 02.10.2019.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №112 від 02.10.2019.
Визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №177-ОД від 04.10.2019 «Про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт».
Провадження відносно ОСОБА_1 щодо порушення нею ч.5 ст. 96 КУпАП згідно з постановою від 18.10.2019 №53 закрити.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений та підписаний 27 січня 2020 року.

Суддя С.М. Глазько