Справа № 400/413/20
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2020-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2020 р. справа № 400/413/20

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А. О., ознайомившись з позовною заявою:

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1

доВійськової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_2

простягнення компенсації за затримку повного розрахунку при звільнення за період з 21.08.2017 р. - 21.12.2019 р. в розмірі 307 787,99 грн.

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (надалі відповідач), в якому просить суд стягнути з відповідача компенсацію за затримку повного розрахунку при звільненні за період з 21.08.2017 року по 21.12.2019 року в розмірі 307 787,99 грн.

Суд ознайомився із позовом та встановив наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком (ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України).

Проте, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці".

Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З матеріалів позову вбачається, що позивача виключено з списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 та всіх видів забезпечення наказом від 21.08.2017 року та, при цьому, не виплачено грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17.12.2018 року у справі № 1440/1889/18 задоволено позов ОСОБА_1 , визнано протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати грошової компенсації за неотримане речове майно. Рішення набрало законної сили з 17.01.2019 року.

Суд звертає увагу, що поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду є оціночною категорією, яка повинна встановлюватись з урахування всіх обставин конкретної справи, але в будь-якому випадку такі причини повинні свідчити про наявність непереборних для позивача обставин, які об`єктивно, всупереч його волі, роблять неможливим своєчасне подання позову до суду.

В даній справі суд не може встановити наявність обставин, які унеможливлювали звернення позивача до суду протягом визначеного КАС України шестимісячного строку, адже навіть в разі обрахування стоку не з дати виключення позивача з списків особового складу військової частини, а з дати набрання рішенням від 17.12.2018 року законної сили (17.01.2019 року), то позивачем строк звернення до суду з вимогою про стягнення компенсації за затримку повного розрахунку при звільненні - пропущений.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду.

Отже, позивач має подати заяву, в якій вказати підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:
1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до Миколаївського окружного адміністративного суду заяву, в якій вказати підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

4. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя А. О. Мороз