Справа № 280/499/20
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

27 січня 2020 року Справа № 280/499/20 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; )

про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач) в якому позивач просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4257-17 від 06.11.2019.

Разом з позовною заявою від позивача до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, яка обгрунтована тим, що позивач вже звертався до Запорізького окружного адміністративного суду з даним позовом. Ухвалою суду від 09.12.2019 позовна заява залишена без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня одержання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду належних доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4257-17 від 06.11.2019, або заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом у разі пропуску зазначеного строку із заначенням причин та наданням доказів поважності причин його пропуску. 21.12.2019 на усунення недоліків позовної заяви позивач надав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обгрунтована тим, що оскаржувану вимогу він отримав 22.11.2019, однак у зв`язку з тим що, з 25.11.2019 по 02.12.2019 перебував у місті Києві по роботі, до суду звернувся з даним позовом лише 03.12.2019. Вважає, що перебування за межами міста Запоріжжя є поважною причиною пропуску 10 денного строку звернення до суду. Ухвалою суду від 26.12.2019 визнано неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), наведені в заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовлено, позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки) - повернуто позивачу. Проте, позивач зазначає, що його представником було подано позов 02.12.2019, а не 03.12.2019. Дана ситуація склалася внаслідок того, що співробітник суду, при прийнятті позовної заяви, вказав невірну дату її прийняття, а саме замість реальної дати прийняття - 02.12.2019, на екземплярі позовної заяви від руки вказав невірну дату її прийняття 03.12.2019. Крім того, як на підставу поважності пропуску строків позивачем зазначено, що його представником, 02.12.2019, одночасно, а точніше після подання позову, було подано заяву начальнику Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якій повідомлено, що 02.12.2019 до Запорізького окружного адміністративного подано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки), що підтверджується копією вказаної заяви з відміткою про прийняття від 02.12.2019. Зазначає, що вказане підтверджується також його підписом на останньому листі позовної заяви з датою 02.12.2019. У зв`язку з чим вважає, що строк пропущено з поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За змістом ч.4 ст.25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки з єдиного внеску, вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску може бути оскаржена протягом десяти календарних днів з дня її отримання.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, та запобігає зловживанням.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, інститут строків давності в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Слід зазначити, що суд може встановити наявність підстав для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах доводів, наведених особою, яка подала позовну заяву. При цьому з огляду на принцип правової визначеності поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі, підтверджені належними доказами, обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд оцінює у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків. Так, поважними причинами можуть бути визнані, наприклад, захворювання, що перешкоджає звернутись до суду, відрядження, несвоєчасне отримання оскаржуваного рішення з об`єктивно незалежних від особи підстав, тощо.

Як на причину поважності пропуску строку, позивач вказує, що співробітник суду, при прийнятті позовної заяви, вказав невірну дату її прийняття, а саме замість реальної дати прийняття - 02.12.2019, на екземплярі позовної заяви від руки вказав невірну дату її прийняття 03.12.2019, однак належних та допустимих доказів, які свідчать про те, що це була дійсно помилка співробітника Запорізького окружного адміністративного суду не надано.

Крім того, як на підставу поважності пропуску строків позивачем зазначено, що його представником, 02.12.2019, одночасно, а точніше після подання позову, було подано заяву начальнику Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якій повідомлено, що 02.12.2019 до Запорізького окружного адміністративного подано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки), що підтверджується копією вказаної заяви з відміткою про прийняття від 02.12.2019. Зазначає, що вказане підтверджується також його підписом на останньому листі позовної заяви з датою 02.12.2019.

Долучена до заяви про поновлення строку звернення до суду заява з відміткою про прийняття Головним управлінням ДПС у Запорізькій області від 02.12.2019 заяви, в якій позивачем зазначено що 02.12.2019 до Запорізького окружного адміністративного подано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки), не підтверджує факту подання позивачем позовної заяви саме 02.12.2019.

Щодо посилань позивача, що вказане підтверджується також його підписом на останньому листі позовної заяви з датою 02.12.2019, суд вважає їх хибними, оскільки в заяві про поновлення строку ОСОБА_1 зазначає, що підписану завчасно (на випадок, якщо не встигне повернутися до м. Запоріжжя з м.Києва до 02.12.2019 року), представником позивача, у зв`язку з перебуванням позивача за межами м.Запоріжжя, було подано вчасно, без пропущення строку звернення до адміністративного суду, а саме 02.12.2019. Тобто позивачем завчасно було підписано позовну заяву з датою 02.12.2019, що не підтверджує факту подачі ним або його представником позовної заяви до Запорізького окружного адміністративного суду саме 02.12.2019.

Враховуючи викладене, наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом не можна вважати поважними.

При цьому позивач не надав будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Крім того, посилання позивача на те, що суддя Семененко М.О. у справі 280/5953/19 помилково дійшла висновку про те, що ОСОБА_1 було пропущеного строк на звернення до адміністративного суду, судом до уваги не беруться, оскільки позивачем ухвалу судді Запорізького окружного адміністративного суду від 26.12.2019 не було оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, у зв`язку з чим вона набрала законної сили 26.12.2019.

Відповідно до вищевказаної ухвали Запорізького окружного адміністративного суду від 26.12.2019, суддею Семененко М.О. встановлено, що позивач отримав оскаржувану вимогу 22.11.2019, а до суду звернувся з даним позовом лише 03.12.2019.

Так, згідно з частиною другою статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частиною 6 ст.161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), наведені в заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплати боргу (недоїмки).

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом із зазначенням причин та наданням доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити, що в разі, якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто у відповідності до положень КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.С. Лазаренко