Справа № 640/22021/19
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2020-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2020 року м. Київ № 640/22021/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у спрощеному (письмовому) провадженні без проведення судового засідання та виклику учасників справи адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Сінема-Центр"
прозастосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ідентифікаційний код - 38620155) (надалі - позивач або ГУ ДСНС) звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сінема-Центр" (адреса: 01032, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 146, ідентифікаційний код - 33835003) (далі - відповідач або Товариство або ТОВ "Сінема-Центр"), в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю "Сінема-Центр" (адреса: 01032, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 146, ідентифікаційний код 33835003), яке здійснює господарську діяльність: вул. Велика Васильківська, 19, літера А, у Печерському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом опечатування (опломбування) вхідних дверей та відімкнення від джерел живлення;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконання судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позивач мотивує свої вимоги тим, що відповідачем порушено вимоги законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.11.2019 (суддя Пащенко К.С.) відкрито спрощене провадження в даній адміністративній справі у порядку письмового провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не надав.

При цьому, слід примітити про отримання 21.11.2019 відповідачем ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.11.2019 у справі № 640/22021/19, докази чого містяться в матеріалах справи.

Згідно з частиною шостою статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (в рішенні скорочено - КАС України), у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши подані до суду документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», та з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, ГУ ДСНС України у м. Києві видано наказ від 18.09.2019 № 774 «Про проведення позапланової перевірки».

Згідно вказаного наказу, старшому інспектору відділу застосування запобіжних заходів у сфері пожежної та техногенної безпеки ЦЗД ГУ ДСНС України у м. Києві ОСОБА_1 ОСОБА_1 , провідному інспектору відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Печерського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві ОСОБА_2 доручено в період з 23.09.2019 по 24.09.2019 провести позапланову перевірку приміщення та території ТОВ "Сінема-Центр", розташованого за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 19, літера А, на предмет виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки вимог законодавства у сфері пожежної безпеки № 55 від 27.08.2019.

На підставі означеного наказу ГУ ДСНС України у м. Києві видано посвідчення від 19.09.2019 № 6129 на проведення перевірки ТОВ "Сінема-Центр", що знаходиться відзначеною адресою.

23.09.2019, перед початком здійснення перевірки державним інспектором надано посвідчення перевірки від 19.09.2019 № 6129 та службове посвідчення, яке засвідчує особу перевіряючого, копію якого отримав представник ТОВ "Сінема-Центр" за довіреністю - Курінько А.В., про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 6129.

За наслідками перевірки складено акт № 797 від 24.09.2019 (надалі - Акт перевірки), у відповідності до якого встановлено, що під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ "Сінема-Центр" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, а саме:

1. висота проходів на шляхах евакуації менше 2-х метрів (порушено пункт 2.23 розділу ІІІ "Правил пожежної безпеки України" (далі - ППБУ);

2. стіни та покриття підлоги на шляхах евакуації та в глядацьких залах оздоблені горючими матеріалами (порушено пункти 2.23, 2.28 розділу ІІІ, 2.3 розділу ІV ППБУ);

3. у залах для глядачів ширина дверних отворів менше 1,2 м (порушено пункт 2.10 розділу ІV ППБУ);

4. ширина проходів на шляхах евакуації менше 1-го метру (порушено пункт 2.23 розділу ІІІ ППБУ);

5. на перепадах висот шляхів евакуації більше 0,05 м не виконані пандуси з нахилом 1:6 (порушено пункти 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

6. виходи з кінопаратних не виконані назовні або на сходову клітку, що має вихід назовні (влаштовані через глядацькі зали) (порушено пункт 2.25 розділу ІV ППБУ);

7. під сходовою клітиною, влаштоване підсобне приміщення (порушено пункти 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

8. в об`ємі сходової клітини влаштовано приміщення в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (порушено пункт 2.23 розділу ІІІ ППБУ);

9. виходи з підвальних приміщень, через сходи, до приміщень першого поверху, не виконані через протипожежні тамбур шлюзи 1-го типу, з підпором повітря при пожежі в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (порушено пункт 2.23 розділу ІІІ ППБУ);

10. шляхи евакуації (евакуаційні сходові клітини) перекриті орендарями (закладами громадського харчування ТОВ "СТЕРЕК", ТОВ "Паровоззз") (порушено пункти 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

11. в сходових клітках встановлені прилади опалення на висоті меншій 2,2 м. від рівня підлоги (порушено пункт 2.30 розділу ІІІ ППБУ);

12. шляхи евакуації (сходові клітини, коридори) захаращенні матеріальними цінностями, та будівельними відходами (порушено пункти 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

13. металеві конструкції сходових клітин (костури) не виконані з мінімальною межею вогнестійкості REI 60 та максимальною межею поширення вогню по них М0 відповідно п. 5.3 4игна. 1 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (порушено 3 п. 2.6, 2.7, 2.8 розділу ІІІ ППБУ);

14. на шляху евакуації розташовані розсувні двері (загальний хол) (порушено пункти 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

15 на шляху евакуації встановлені металеві грати, які відчиняються не по ходу евакуації (загальні коридори та сходові клітини) (порушено пункт 2.27 розділу ІІІ ППБУ);

16. не проведено розрахунки по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі (порушене пункт 2.33 розділу ІІІ ППБУ);

17. евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення в порушення ДБН В.12.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди" (порушено пункт 2.32 розділу ІІІ ППБУ);

18. ширина сходових маршів на шляхах евакуації менша 1,2 метра (порушено пункт 2.29 розділу ІІІ ППБУ);

19. сходові клітини, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва", ДБН В.2.5-23-2010 "Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення" та Правил улаштування електроустановок (далі -ПУЕ). Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (порушено пункт 2.31 розділу ІІІ ППБУ);

20. стаціонарні зовнішні пожежні драбини перебувають у не справному (аварійному) стані (порушено пункт 2.15 розділу ІІІ ППБУ);

21. стаціонарні зовнішні пожежні драбини та входи до будівлі не освітленні (порушено пункт 1.10 розділу ІІІ ППБУ);

22. електроустановки в будівлі не відповідають вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів (порушено пункт 1.1 розділу ІV ППБУ);

23. з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів та кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискувачів (порушено пункт 1.6. розділу ІV ППБУ);

24. допускається експлуатація тимчасових дільниць електромереж (порушено пункт 1.8 розділу ІV ППБУ);

25. дозволяється експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією (порушено пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

26. дозволяється прокладання в сходових клітинах електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги (встановлені електрощитові), крім електропроводки для освітлення звичайних сходових клітин (порушено пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

27. не проведено заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушено пункт 1.20 розділу ІV ППБУ);

28. лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів (встановлених в глядацьких залах), не забезпечені автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів (порушено пункт 2.26 розділу ІV ППБУ);

29. будівля не захищена від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" (порушено пункт 1.21 розділу ІV ППБУ);

30. системи вентиляції і кондиціонування повітря не відповідають вимогам ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" (порушено пункт 2.18 розділу ІV ППБУ);

31. повітроводи вентиляційної системи не відповідають межі вогнестійкості ЕІ 30, в порушення Таблиці Ш.1 Додатку Ш ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" (порушено пункт 2.18 розділу ІV ППБУ);

32. в місцях перетину вентиляційної системи протипожежних перешкод не встановлені вогнезатримуючі клапани в порушення В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" (порушено пункт 2.18 розділу ІV ППБУ);

33. не передбачена система автоматичного відключення вентиляції в разі спрацювання автоматичної пожежної сигналізації в порушенні п. 11.4 ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" (порушено пункт 2.18 розділу ІV ППБУ);

34. двері електрощитової (складських, підсобних) приміщень не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості не менше ніж ЕІ-30, в порушення ДБН В. 1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (порушено пункти 2.3, 2.2. розділу ІІІ ППБУ);

35. двері виходу на покрівлю не виконані протипожежними в порушенні п. 8.6. ДБН В. 1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (порушено пункт 2.3 розділу ІІІ ППБУ);

36. клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції (порушено пункт 2.4 розділу V ППБУ);

37. дерев`яні конструкції покрівлі не оброблені вогнезахисною сумішшю (порушено пункт 2.5 розділу V ППБУ);

38. системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) перебувають не у працездатному стані (порушено пункт 1.1. розділу V ППБУ);

39. приміщення не дообладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (порушено пункт 1.2. розділу V ППБУ);

40. приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу в порушенні Таблиці Б.1 Додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (порушено пункт 1.2. розділу V ППБУ);

41. приміщення серверних та електрощитової не обладнані системою пожежогасіння п. 13.1 Таблиці А.1 Додатку А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (порушено пункт 1.2. розділу V ППБУ);

42. коридори будівлі без природного освітлення та глядацькі зали не обладнані системами протидимового захисту в порушення ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту"; ДБН В.2.2.9-2009 "Громадські будинки та споруди" (порушено пункт 1.2. розділу V ППБУ);

43. біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм відсутні відповідні покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми (порушено пункт 2.1 розділу V ППБУ);

44. пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (порушено пункт 2.2 розділу V ППБУ);

45. трубопроводи внутрішнього протипожежного водопостачання виконані з різних матеріалів (пластик та метал) та різних діаметрів в порушення п. 9.3 ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній протипожежний водопровід та каналізація" (порушено пункт 2.2 розділу V ППБУ);

46. пожежні кран-комплекти не розміщенні у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання в них двох вогнегасників. На дверцях шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета 5игнальне ти знаки безопасности" (порушено пункт 2.2 розділу V ППБУ);

47. пожежна кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (порушено пункт 2.2 розділу V ППБУ);

48. приміщення та територія, не забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку (порушено пункт 3.6 розділу V ППБУ).

Примірник Акту перевірки отримав представник ТОВ "Сінема-Центр" за довіреністю - Курінько А.В. особисто 24.09.2019, про що в акті зроблено відповідний запис.

В обґрунтування підстав позову ГУ ДСНС України у м. Києві зазначає, що Товариством порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду, органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки, підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, Головне управління є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуаціїпередбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Судом встановлено, що виявлені позивачем, під час проведення перевірки відповідача 23.09.2019, порушення, можуть призвести до загрози життю і здоров`ю людей, а саме:

1. висота проходів на шляхах евакуації менше 2-х метрів - при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів (висоти евакуаційного виходу) може призвести до перешкоджання евакуації людей, та створить загрозу їх життю та/або здоров`ю;

2. стіни та покриття підлоги на шляхах евакуації та в глядацьких залах оздоблені горючими матеріалами - при оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі;

3. у залах для глядачів ширина дверних отворів менше 1,2 м - наявність даного порушення збільшує час для евакуації людей з приміщення, що в свою чергу збільшує ризик отримання травм під час вимушеної екстреної ситуації;

4. ширина проходів на шляхах евакуації менше 1-го метру - наявність даного порушення збільшує час для евакуації людей з приміщення, що в свою чергу збільшує ризик отримання травм під час вимушеної екстреної ситуації;

5. на перепадах висот шляхів евакуації більше 0,05 м не виконані пандуси з нахилом 1:6 - наявність даного порушення перешкодить швидкій та безпечній евакуації людей з приміщення під час пожежі;

6. виходи з кінопаратних не виконані назовні або на сходову клітку, що має вихід назовні (влаштовані через глядацькі зали) - наявність даного порушення унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей з приміщення під час виникнення пожежі, що створює загрозу життю людей;

7. під сходовою клітиною, влаштоване підсобне приміщення - наявність даного порушення сприятиме інтенсивному розповсюдженню полум`я, по сходовій клітині, що тим самим унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей з приміщення, що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

8. в об`ємі сходової клітини влаштовано приміщення в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" - наявність даного порушення сприятиме інтенсивному розповсюдженню полум`я, по сходовій клітині, що тим самим унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей з приміщення, що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

9. виходи з підвальних приміщень, через сходи, до приміщень першого поверху, не виконані через протипожежні тамбур шлюзи 1-го типу, з підпором повітря при пожежі в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" - відсутність контролю розповсюдження продуктів горіння, який забезпечує система підпору повітря, під час виникнення надзвичайної ситуації створить задимлення ліфтових шахт та сходових клітин, що ускладнить або навіть унеможливить безпечну та швидку евакуацію людей з приміщення;

10. шляхи евакуації (евакуаційні сходові клітини) перекриті орендарями (закладами громадського харчування ТОВ "СТЕРЕК", ТОВ "Паровоззз") - наявність даного порушення унеможливить швидку та безпечну евакуацію з приміщення;

11. в сходових клітках встановлені прилади опалення на висоті меншій 2,2 м. від рівня підлоги - наявність даного порушення ускладнює безпечну евакуацію людей з приміщення;

12. шляхи евакуації (сходові клітини, коридори) захаращенні матеріальними цінностями, та будівельними відходами - наявність даного порушення призведе до перешкоджання вільній та швидкій евакуації людей під час пожежі;

13. металеві конструкції сходових клітин (костури) не виконані з мінімальною межею вогнестійкості REI 60 та максимальною межею поширення вогню по них М0 відповідно п. 5.3 4игна. 1 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" - наявність даного порушення призведе до швидкої руйнації сходових клітин або втрати своєї цілісності від небезпечних факторів пожежі (температури), що в свою чергу призведе до травмування людей, та створить перешкоди для їх евакуації;

14. на шляху евакуації розташовані розсувні двері (загальний хол) - ускладнить швидку евакуацію людей у разі виникнення пожежі;

15 на шляху евакуації встановлені металеві грати, які відчиняються не по ходу евакуації (загальні коридори та сходові клітини) - дане порушення ускладнить та перешкодить вільній евакуації людей з приміщень під час пожежі;

16. не проведено розрахунки по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі - відсутність розрахункового часу евакуації людей не дає змоги переконатися у безпечності проектних рішень щодо параметрів шляхів евакуації, що в свою чергу, в разі виникнення надзвичайної ситуації збільшує ризик отримання травм для людей, та створить перешкоди для їх евакуації;

17. евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення в порушення ДБН В.12.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди" - у разі невиконання цієї вимоги збільшується час виявлення та гасіння пожежі та оповіщення людей, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей та завдати значних матеріальних збитків;

18. ширина сходових маршів на шляхах евакуації менша 1,2 метра - наявність даного порушення збільшує час для евакуації людей з приміщення, що в свою чергу збільшує ризик отримання травм під час вимушеної екстреної ситуації;

19. сходові клітини, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням в порушення ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва", ДБН В.2.5-23-2010 "Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення" та Правил улаштування електроустановок (далі -ПУЕ). Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей - у разі невиконання цієї вимоги збільшується час виявлення. гасіння пожежі, швидкій та безпечній евакуації людей, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей та завдання значних матеріальних збитків;

20. стаціонарні зовнішні пожежні драбини перебувають у не справному (аварійному) стані - унеможливлює проведення гасіння (ліквідації) можливої пожежі на ранній стадії її виникнення;

21. стаціонарні зовнішні пожежні драбини та входи до будівлі не освітленні - ускладнює проведення гасіння (ліквідації) можливої пожежі на ранній стадії її виникнення;

22. електроустановки в будівлі не відповідають вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів - використання в будівлі електроустановок, які не відповідають вимогам ПУЕ, призводить до аварійної експлуатації силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке може призвести до виникнення коротких замикань з послідуючим горінням та пожежі, впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей, що тим самим створює загрозу їх життю та здоров`ю;

23. з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів та кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискувачів - місця з`єднання жил, проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрати ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрати ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

24. допускається експлуатація тимчасових дільниць електромереж - використання тимчасових електричних мереж призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке може призвести до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей, що тим самим створює загрозу їх життю та здоров`ю;

25. дозволяється експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією - пошкодження електричних кабелів призведе до їх невідповідності, тобто зменшення ступеня захисту, до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження їх технічних характеристик, що в свою чергу призводить до виникнення пожежі та створить загрозу життю та здоров`ю людей,

26. дозволяється прокладання в сходових клітинах електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги (встановлені електрощитові), крім електропроводки для освітлення звичайних сходових клітин - наявність даного порушення може призвести до виникнення пожежі на шляхах евакуації, у зв`язку із коротким замиканням, та легко розповсюдиться по всій площі сходових клітин, що унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей з приміщення;

27. не проведено заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання - порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженні пожежі, що може призвести до загибелі людей;

28. лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів (встановлених в глядацьких залах), не забезпечені автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів - наявність даного порушення призведе до аварійної експлуатації силової електромережі та зниження її технічних характеристик, що в свою чергу може призвести до виникнення пожежі;

29. будівля не захищена від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" - захист від блискавок - комплекс захисних пристроїв, призначених для забезпечення безпеки людей, цілості будівель і споруд, обладнання та матеріалів від розряду блискавки;

30. системи вентиляції і кондиціонування повітря не відповідають вимогам ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" - наявність даного порушення призведе до порушення обміну повітря у приміщенні для видалення надлишків теплоти, вологи, шкідливих та інших забруднюючих речовин з метою забезпечення допустимого мікроклімату та чистоти повітря у робочій зоні або в зоні обслуговування;

31. повітроводи вентиляційної системи не відповідають межі вогнестійкості ЕІ 30, в порушення Таблиці Ш.1 Додатку Ш ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" - у разі наявності даного порушення під час виникнення пожежі можливе горіння каналів вентиляційної системи, що унеможливить видалення продуктів горіння з приміщення, збільшить площу пожежі та час її локалізації, що може створити загрозу життю та здоров`ю людини;

32. в місцях перетину вентиляційної системи протипожежних перешкод не встановлені вогнезатримуючі клапани в порушення В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування"- наявність даного порушення призведе до перекидання вогню до інших приміщень через вентканали, що збільшить площу локалізації пожежі та створить загрозу життю та здоров`ю людей;

33. не передбачена система автоматичного відключення вентиляції в разі спрацювання автоматичної пожежної сигналізації в порушенні п. 11.4 ДБН В.2.5-67:2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування" - наявність даного порушення призведе до розповсюдження диму та інших небезпечних факторів від пожежі по всіх приміщеннях будівлі, що збільшить час для швидкої евакуації людей з приміщення та локалізації пожежі;

34. двері електрощитової (складських, підсобних) приміщень не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості не менше ніж ЕІ-30, в порушення ДБН В. 1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" - дане порушення створює загрозу розповсюдження пожежі та шкідливого впливу чинників ймовірних надзвичайних ситуацій на суміжні приміщення і може призвести до травмування осіб у зв`язку із задимленням;

35. двері виходу на покрівлю не виконані протипожежними в порушенні п. 8.6. ДБН В. 1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" - невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей та гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним, все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

36. клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції - наявність даного порушення призведе до поширення полум`я та його легкого розповсюдження по всій площі приміщення;

37. дерев`яні конструкції покрівлі не оброблені вогнезахисною сумішшю - дане порушення збільшує ризик швидкого розповсюдження пожежі у разі її виникнення по всій площі будівлі;

38. системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) перебувають не у працездатному стані - наявність даного порушення не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей;

39. приміщення не дообладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" - наявність даного порушення не дозволить своєчасному виявленню, оповіщенню про пожежу під час її виникнення та призведе до подальшого її розповсюдження, тим самим може завдати шкоду здоров`ю та життю людей під час евакуації;

40. приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу в порушенні Таблиці Б.1 Додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" - у разі невиконання цієї вимоги збільшується час виявлення, гасіння пожежі та оповіщення людей, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей;

41. приміщення серверних та електрощитової не обладнані системою пожежогасіння п. 13.1 Таблиці А.1 Додатку А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" - наявність даного порушення не дозволить забезпечити оперативне та своєчасне гасіння полум`я, обмежити його розповсюдження на ранній стадії виникнення пожежі, у зв`язку з чим створюється загроза безпеці людей;

42. коридори будівлі без природного освітлення та глядацькі зали не обладнані системами протидимового захисту в порушення ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту"; ДБН В.2.2.9-2009 "Громадські будинки та споруди" - ускладнюється евакуація людей в разі сильного задимлення шляхів евакуації, тим самим може завдати шкоду здоров`ю та життю людей під час евакуації;

43. біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм відсутні відповідні покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми - невиконання цієї вимоги перешкоджає швидкому реагуванню та ліквідацію пожежі, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей, відсутність вказаної інформації може створити загрозу закінчення запасу води до ліквідації пожежі, що спричинить збільшення площі горіння та створить загрозу життю та здоров`ю людей;

44. пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними - наявність даного порушення не дозволить своєчасно загасити пожежу під час виникнення, що призведе до подальшого розповсюдження вогню та утворить загрозу життю та/або здоров`ю людей;

45. трубопроводи внутрішнього протипожежного водопостачання виконані з різних матеріалів (пластик та метал) та різних діаметрів в порушення п. 9.3 ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній протипожежний водопровід та каналізація" - наявність даного порушення унеможливить використання трубопроводу для гасіння пожежі;

46. пожежні кран-комплекти не розміщенні у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання в них двох вогнегасників. На дверцях шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета 5игнальне ти знаки безопасности" (- можливість псування пожежно-технічного оснащення, яке у разі виникнення пожежі не зможе бути використане для ефективного гасіння пожежі на ранній стадії виникнення;

47. пожежна кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування наявність даного порушення не дасть гарантії, що пожежні кран-комплекти знаходяться у справному стані і спрацюють у разі виникнення надзвичайної ситуації;

48. приміщення та територія, не забезпеченні первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку - під час виникнення пожежі не дає можливості її гасіння на ранній стадії розвитку.

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази усунення відповідачем вказаних вище порушень.

Захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом України у його постановах від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження № К/9901/30861/18), від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14 (адміністративне провадження № К/9901/5476/18), від 31.01.2019 у справі № 826/8933/16 (адміністративне провадження № К/9901/64611/18).

З огляду на наявність в матеріалах справи доказів, які свідчать про те, що відповідачем не усунуті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, зафіксовані в Акті перевірки, суд приходить до висновку, що наявні підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, а саме до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, експлуатацію будівлі ТОВ "Сінема-Центр", що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 19, літера А зупинити повністю шляхом її опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

Окремо суд зазначає, що відповідно до положень ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення ТОВ "Сінема-Центр" виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі соціального захисту.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Відповідна позиція висловлена і Верховним судом України у його постановах від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі № 826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

Згідно з частиною першою статті 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до частин 1, 2, 4 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, проаналізувавши всі обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 6, 7, 9, 19, 139, 194, 229, 242, 243, 246, 250, 255, 372 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю "Сінема-Центр" (адреса: 01032, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 146, ідентифікаційний код - 33835003), яке здійснює господарську діяльність: вул. Велика Васильківська, 19, літера А, у Печерському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом опечатування (опломбування) вхідних дверей та відімкнення від джерел живлення.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ідентифікаційний код - 38620155).

4. Контроль за виконання судового рішення щодо усунення Товариством з обмеженою відповідальністю "Сінема-Центр" порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у м. Києві.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко