Справа № 520/10657/19
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2020-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2020 р. № 520/10657/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Панова М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Кравчені Т.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Святець О.М.,

представника відповідача - Биковченко Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просить суд визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Харківській області від 16 вересня 2019 року №922 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області», а саме застосування дисциплінарного стягнення до заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції Дударєва О.В.; визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Харківській області від 17 вересня 2019 року №331о/с про звільнення заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості Слідчого управління Головного Управління Національної Поліції в Харківській області ОСОБА_2 .В ОСОБА_3 ; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості Слідчого управління Головного Управління Національної Поліції в Харківській області з 18 вересня 2019 року; стягнути з Головного Управління Національної Поліції в Харківській області: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, код ЄДРПОУ - 40108599 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18 вересня 2019 року до 10 жовтня 2019 року у сумі 11277,8 грн.; стягнути з Головного Управління Національної Поліції в Харківській області: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць 5, код ЄДРПОУ - 40108599 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18 вересня 2019 року до дати поновлення на роботі з урахуванням середньоденного заробітку перед звільненням, який склав 663,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази винесено всупереч вимогам законодавства, яке регулює спірні правовідносини та є протиправним.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що за результатами службового розслідування встановлено та підтверджено, що позивач вчинив прогули 10.09.2019 та 11.09.2019, що є порушенням службової дисципліни, а саме недотриманням вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту у частині дотримання правил внутрішнього розпорядку.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку осіб, які беруть участь у справі, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що наказом ГУНП в Харківській області від 17.09.2019 №331 о/с позивач був звільнений зі служби за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України "Про Національну поліцію" (а.с. 131).

Цього ж дня на адресу позивача було направлено лист за вих. №6381/119-12/02-2019 та витяг з наказу (а.с. 133).

18.09.2019 начальник відділу СУ полковник поліції М.Мовчан повідомив начальника ГУНП в Харківській області про те, що позивач йому повідомив про перебування на лікарняному з 16.09.2019 (а.с. 135).

23.09.2019 в управлінні кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області позивач отримав трудову книжку, витяг з наказу про звільнення та інші документи. Про що свідчить власноруч складена розписка (а.с. 148).

23.09.2019 до ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_1 та копія довідки про тимчасову непрацездатність останнього у період часу з 16.09.2019 по 21.09.2019 (а.с. 45).

У зв`язку з цим ГУНП в Харківській області 24.09.2019 було видано наказ №336 о/с, яким внесено зміни в наказ про звільнення та позивач вважається звільненим з 24.09.2019 (а.с. 132).

24.09.2019 на адресу позивача було надіслано лист за вихідним №6559/119-12/01-2019 та витяг з наказу (а.с. 138).

Підставою звільнення позивача став наказ ГУНП в Харківській області від 16.09.2019 №922 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» (а.с. 163).

Виданню даного наказу передувало службове розслідування, призначене наказом начальника ГУНП в Харківській області від 11.09.2019 №1535 (а.с. 63) в ході якого встановлено, що 11.09.2019 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від 11.09.2019 №20291/119-24/01-2019 за підписом начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції Мовчана ОСОБА_4 . (а.с. 66-67), у якому останній повідомляє про виявлені порушення службової дисципліни, що мають ознаки дисциплінарного проступку, з боку підлеглого йому заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Білопілля, Сумська область, освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 03.07.2019, спеціальний жетон 0119515, діючих дисциплінарних стягнень не має, за місцем служби характеризується посередньо, що виразились у його відсутності на службі без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019.

Згідно висновку службового розслідування від 13.02.2019, комісія уважала б факти відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019 такими, що знайшли своє підтвердження. За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі 10.09.2019 та 11.09.2019 без поважних причин, тобто скоєнні прогулів, заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с. 68-72).

Опитаний під час службового розслідування полковник поліції ОСОБА_5 у власному письмовому поясненні підтвердив інформацію, щодо відсутності капітана поліції ОСОБА_1 на службі без поважних причин 10.09.2019 та 11.09.2019. Крім цього полковник поліції ОСОБА_5 у власному поясненні додав, що в період проходження служби на посаді заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 характеризується як особа, яка постійно потребує контролю та уваги з боку керівництва та має схильність до порушення службової дисципліни (а.с. 98-99).

Відсутність капітана поліції ОСОБА_1 на службі 10.09.2019 та 11.09.2019 у своїх поясненнях підтверджують слідчі відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітани поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та старші слідчі відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області майори поліції ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 (а.с. 98-109, 236, 237)

Згідно з інформацією ВПС ГУНП в Харківській області капітану поліції Дударєву О.В. на підставі його рапорту від 09.08.2019 було надано частину щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2019 рік згідно зі ст. 93 Закону України «Про Національну поліцію» з 19.08.2019 до 09.09.2019 (наказ ГУНП в Харківській області від 14.08.2019 №297 о/с), тобто 10.09.2019 останній повинен був заступити на службу (а.с. 164).

Вивченням підстав перебування капітана поліції ОСОБА_1 у Індустріальному ВП ГУНП в Харківській області встановлено, що останній тимчасово виконував обов`язки за посадою заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу поліції Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області у такі періоди: з 07.03.2019 до 07.04.2019 відповідно до п. 1 (за вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України «Про Національну поліцію» (наказ ГУНП в Харківській області від 07.03.2019 №67 о/с); з 01.04.2019 до 03.06.2019 відповідно до п. 2 (за не вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України «Про Національну поліцію» на час перебування на лікарняному підполковника поліції ОСОБА_16 , заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області (наказ ГУНП в Харківській області від 09.04.2019 №97 о/с); з 03.06.2019 припинено тимчасове виконання обов`язків ОСОБА_1 за не вакантною посадою заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу поліції Індустріального відділу поліції ГУНП в Харківській області, у зв`язку з виходом з лікарняного підполковника поліції ОСОБА_17 .В. (наказ ГУНП в Харківській області від 04.06.2019 №162 о/с); з 03.06.2019 до 03.07.2019 відповідно до п. 1 (за вакантною посадою) ч. 1 ст. 69 Закону України «Про Національну поліцію» (наказ ГУНП в Харківській області від 11.06.2019 №168 о/с).

Згідно з довідкою ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» від 13.09.2019 №33/41-979, ОСОБА_1 з 10.09.2019 по 13.09.2019 на лікуванні в поліклініці та госпіталі ДУ «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» не перебував (а.с. 89).

Під час проведення службового розслідування було також встановлено, що згідно з довідкою завідувача канцелярії СУ ГУНП в Харківській області Літвіченко Ю.А. від 12.09.2019, капітан поліції Дударєв О.В. 10.09.2019 та 11.09.2019 у канцелярії СУ ГУНП в Харківській області ніякої кореспонденції не отримував (а.с. 85).

Разом з цим, факти відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_1 . 10.09.2019 та 11.09.2019 підтверджується поясненнями начальника відділу розслідування загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області полковника поліції Мовчана М.І., слідчих відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітанами поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та старших слідчих відділу цього ж відділу майорами поліції ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 (а.с. 98-109, 236, 237)

При проведенні службового розслідування від надання будь-яких пояснень за фактом інформації, викладеної у рапорті полковника поліції ОСОБА_5 ., заступник начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції Дударєв О.В. відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України. Про своє можливе перебування на лікарняному нічого не повідомляв (а.с. 97).

Обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , не встановлені.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ (далі Закон № 580-VІІІ).

Відповідно до положень ст.17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно положень п. 4 ч. 1 ст. 40 Кодексу законів про працю України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 40 Кодексу законів про працю України не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності.

Згідно положень ст. 57 Кодексу законів про працю України час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 142 Кодексу законів про працю України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил.

Згідно п. 1, 2. 6 ч. 1 статті 18 Закону №580-VІІІ визначає основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до положень п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 поліцейський під час виконання службових обов`язків, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно ч. 1 статті 19 Закону №580-VІІI визначено види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно- правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно ч. 2 статті 19 Закону №580-VІІI підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до положень ч. 1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно- правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно положень ч. 2 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально- економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до положень ч. ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до положень ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій. що підривають авторитет поліції.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, шо застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно положень ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження у спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади, звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Згідно положень ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції у висновку за результатами службового розслідування зазначаються дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення: висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону: вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; попередня бездоганна поведінка; високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність: вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Таким чином, за результатами службового розслідування встановлено, що заступник начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 вчинив прогули 10.09.2019 та 11.09.2019, що є порушенням службової дисципліни, а саме недотриманням вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту у частині дотримання правил внутрішнього розпорядку.

Жодних поважних причин щодо вказаних прогулів позивачем у судовому засіданні не доведено.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» №9 від 06.11.1992, прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.08.2016 №818 затверджено внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників підрозділів ГУНП в Харківській області. Згідно даного наказу початок робочого дня - о 9 год 00 хв; обідня перерва - 45 хвилин; з 13 год 00 хв по 13 год 45 хв; закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 18 год 00 хв. (а.с. 82).

10 та 11 вересня 2019 року були вівторком та середою відповідно.

Допитаний у судовому засіданні у якості свідка позивач пояснив, що 10.09.2019 до місця проходження служби не прибув у зв`язку із зверненням до Білопільської центральної районної лікарні що підтверджується довідкою Білопільської центральної районної лікарні від 10.09.2019.

Щодо 11.09.2019 він зазначив що до 15 години знаходився у приміщенні СУ ГУНП в Харківській області за адресою м. Харків, вул. Весніна 14, після виїхав до Індустріального ВП ГУНП у Харківській області з метою перевезення речей.

Щодо довідки Білопільської центральної районної лікарні від 10.09.2019 (а.с. 41), на яку посилався у позові та поясненнях позивач щодо неприбуття до місця проходження служби 10.09.2019, суд зазначає, що висновок зазначений у цій довідці: працездатний.

Отже, дана довідка жодним чином не може бути розцінена як доказ поважної причини відсутності позивача на місці проходження служби 10.09.2019.

Щодо 11.09.2019, то з позову та пояснень позивача вбачається, що він сам підтверджує відсутність за місцем проходження служби з 15 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.

Як раніше зазначалось, 23.09.2019 до ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_1 та копія довідки про тимчасову непрацездатність останнього у період часу з 16.09.2019 по 21.09.2019 (а.с. 45). У зв`язку з цим ГУНП в Харківській області 24.09.2019 було видано наказ №336 о/с, яким внесено зміни в наказ про звільнення та позивач вважається звільненим з 24.09.2019 (а.с. 132).

Таким чином, позивача було звільнено після періоду тимчасової непрацездатності та після його прибуття до місця проходження служби.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 31 січня 2020 року.

Суддя М.М.Панов