Справа № 1.380.2019.004778
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.004778
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

секретар судового засідання Шийович Р.Я.,

від позивача Ожог А.Г.,

від відповідача Гавриляк Р.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Електрон» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Електрон» (далі позивач, ТОВ «ТД «Електрон») із позовною заявою до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДПС у Львівській області, у якій, з врахуванням заяви про приведення у відповідність позовних вимог за вх. №34592 від 25.09.2019, просить суд: визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Львівській області про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1114592/40743608 від 20.03.2019; зобов`язати ДФС України вчинити дії щодо реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №114 від 26.02.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

В обґрунтування позову зазначено, що позивачем на виконання вимог чинного законодавства складено податкову накладну №114 від 26.02.2019 та 06.03.2019 скеровано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Однак відповідачем реєстрацію податкової накладної зупинено через відсутність відомостей у Реєстрі платників податків акцизного податку з реалізації пального стосовно товарів згідно коду УКТ ЗЕД , що відповідає вимогам п. 2.3 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивач вказав, що у квитанції від 06.03.2019 не зазначено конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної. Позивач направив відповідачу 2 пояснення з підтверджуючими документами щодо зупинення реєстрації податкової накладної. З позиції позивача надані ним документи та пояснення були цілком достатніми для прийняття рішення про реєстрації податкової накладної.

ТОВ «ТД «Електрон» вказало, що відповідач протиправно відніс позивача до переліку ризикових платників податків, оскільки підприємство жодному критерію ризиковості не відповідає. Акцентує увагу на тому, що позивач відповідно до приписів ст.ст. 212, 213 Податкового кодексу України не являється платником акцизного податку, оскільки відсутній об`єкт оподаткування.

Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної є протиправним, безпідставним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки порушує права позивача, а відновлення їх відновлення можливе шляхом зобов`язання ДФС України зареєструвати відповідну податкову накладну у Єдиному реєстрі податкових накладних.

У зв`язку з викладеним позивач звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 20.09.2019 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 26.09.2019 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

В підготовчому засіданні 21.10.2019 представник відповідачів подав відзив на позовну заяву Головного управління ДФС у Львівській області /арк.спр.45-46/. Зазначив, що Комісією прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, оскільки надані платником податку копії документів не були достатніми для прийняття відповідного рішення про її реєстрацію. Вважає, що у відповідача 2 були законні підстави для відмови у реєстрації податкової накладної.

29.10.2019 за вх. №39682 від позивача надійшла відповідь на відзив /арк.спр.52-55/. Позивач вказав, що внаслідок господарських операцій за якими виписано податкову накладну №114 від 26.02.2019, позивач не виступав платником акцизного податку та не здійснював операцій, які були б об`єктом оподаткування цим податком. Позивач не мав підстав реєструватися у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального та спирту етилового.

Відповідачі не заперечують того, що позивач не є платником акцизного податку. Позивачем повністю надано відповідачу усі документи, однак податкову накладну все ж не зареєстровано.

Ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати від 13.11.2019 судом задоволено клопотання позивача про заміну відповідачів на належних Державну податкову службу України та Головне управління ДПС у Львівській області.

Ухвалою суду від 13.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

05.12.2019 за вх. №46312 від позивача надійшло додаткове пояснення /арк.спр.83-87/. Просив позов задовольнити.

Представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, з підстав, що викладені у позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових поясненнях. Просив позов задовольнити.

Представник відповідачів проти позову заперечив. Позиція Головного управління ДПС у Львівській області викладена у відзиві на позовну заяву, яку підтримує і ДПС України. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Суд заслухав вступне слово представників сторін, з`ясував підстави позовних вимог та відзиву фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дослідив письмові докази, та, -

в с т а н о в и в :

ТОВ «ТД «Електрон» зареєстроване як юридична особа 13.08.2016, ідентифікаційний код юридичної особи: 40743608 /арк.спр.32/.

10.07.2017 між Спільним українсько-латвійським підприємством «ХІМІМПЕКС» (продавець) та позивачем (покупець) укладено договір №88/17, відповідно до якого продавець зобов`язується поставити, а покупець прийняти та своєчасно оплатити в порядку, передбаченому договором та за цінами вказаними у специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього договору товар: шовний герметик, марок: BETAFILL 10210/10211/10215-600 мл., (білий/сірий/чорний); клей-герметик для скла та конструкцій ВЕТАМЕ 7120/600мл., ВЕТАМЕ 1100N/600мл., ВЕТАМЕ MS 31/600мл.; ґрунтовка ВЕТАPRIME 5061/250 мл., активатор ВЕТАWIPE 04604/1000мл.; очисник ВЕТАCLEAN 3350/1000мл.; двохкомпонентна система FROTH PAK 30 QR HFC B2, яка утворюється при змішуванні двох компонентів FROTH PAK 600 isoceanate та FROTH PAK - 30 QR HFC B2 polyol; розпилювач зі шлангом INSTA-FLO kit/Gun Hose Assembly GHA 9ft (2,5м); 15ft (4,5м); 30ft (9,0м); насадки на розпилювач FP NOZZLES Kits 25BAG/шт (сині/білі/чорні/жовті); очищувач піни Penosil Premium 500мл.

Кількість поставленого товару вказується у рахунках-фактурах, які є невід`ємною частиною цього Договору.

Поставка товару проводиться зі складу продавця на умовах FCA м. Вишневе «ІНКОТЕРМС 2010» Київська область, м. Вишневе, вул. Промислова, 5. Строк поставки товару покупцеві 2-3 робочі дні, з моменту отримання 50% передоплати на розрахунковий рахунок продавця. Товар поставляється кур`єрськими службами або самовивозом.

Ціна на товар, що поставляється, вказується в Специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього Договору. Загальна сума договору визначається загальною сумою всіх специфікацій, які є невід`ємною частиною цього договору.

Платежі за товар здійснюються покупцем на рахунок продавця у вигляді 50% передоплати згідно виставленого рахунку-фактури продавця, решту 50% з відтермінуванням 20-ть календарних днів з моменту отримання продукції на склад покупця /арк.спр.16-17/.

На підтвердження реальності господарської операції до матеріалів справи долучено копії: договору оренди №166/2018-о від 27.04.2018 щодо наявності на праві оренди оплатному користуванні нежитлових складських приміщень (металевий склад) загальною площею 188,1 кв.м. та нежитлових офісних приміщень площею 13,0 кв.м. /арк.спр.18-19/; рахунку-фактури №СФ-0000103 від 22.02.2019 від постачальника СУЛП «ХІМІМПЕКС» (ТОВ) на суму 94057,37 грн. (в т.ч. ПДВ 15676,23 грн.) /арк.спр.20/; платіжного доручення №355 від 17.05.2019 на суму 94057,37 грн. /арк.спр.21/; видаткової накладної №РН-0000107 від 22.02.2019 від постачальника СУЛП «ХІМІМПЕКС» (ТОВ) на суму 94057,37 грн. (в т.ч. ПДВ 15676,23 грн.) /арк.спр.22/; податкової накладної №105 від 22.02.2019 на позивача /арк.спр.23/.

Вказаний товар отриманий від постачальника СУЛП «ХІМІМПЕКС» (ТОВ) позивач реалізував за договором поставки №ЛВ/040-17 від 14.12.2018 Товариству з обмеженою відповідальністю «Завод ЕлектронМаш» /арк.спр.24-26/, відповідно до якого в порядку та на умовах визначених цим договором, продавець зобов`язується передати, а покупець прийняти та оплатити продукцію промислово-технічного призначення для виготовлення автобусів великої місткості з низьким рівнем підлоги моделі А 18501 «Електрон» у кількості 10 одиниць, на умовах, визначених у цьому договорі. Найменування, асортимент, кількість, комплектність та ціни на товар, вимоги до його відповідності нормативно-технічній документації обумовлюються у Замовленнях до цього договору, які є його невід`ємною частиною.

Ціна товару є договірною, розраховується на умовах поставки DPP Львів, згідно правил «ІНКОТЕРМС» (редакція 2010 року), або на інших умовах за додатковою згодою сторін та вказується у видаткових накладних /арк.спр.24-26/.

Позивач на підтвердження операції за договором долучив до матеріалів справи копії: рахунку на оплату №83 від 22.02.2019 покупцю ТзОВ «Завод Електронмаш» на суму 99840,94 грн., в т.ч. ПДВ 16640,15 грн. /арк.спр.27/; копію банківської виписки від 16.05.2019 про оплату за товар покупцем на суму 99840,94 грн. /арк.спр.28-30/; видаткової накладної №103 від 26.02.2019 на суму 99840,94 грн., в т.ч. ПДВ 16640,15 грн. /арк.спр.31/.

26.02.2019 позивачем на виконання вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України складено податкову накладну на отримувача (покупця) ТзОВ «Завод Електронмаш» №114 на суму 99840,95 грн. (в т.ч. ПДВ 16640,16 грн.) /арк.спр.11/ та 06.03.2019 скеровано для реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з квитанцією № від 06.03.2019 документ прийнято, реєстрацію зупинено. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 26.02.2019 №114 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Відсутні відомості у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального, стосовно товарів, , що відповідає вимога пп. 2.3 п. 2 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних /арк.спр.12/.

14.03.2019 позивачем складено повідомлення №1 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено стосовно податкової накладної від 26.02.2019, відповідно до яких зазначено, що ПН складена на постачання товару ТзОВ «Завод Електронмаш» зг. Накладної №103 від 26.02.2019 по рахунку №83 від 22.02.2019. Товар за кодом УКТ ЗЕД придбаний у СУЛП «ХІМІПЕКС» (ТОВ), накладна №РН-107 від 22.02.2019, зареєстрована податкова накладна №105 від 22.02.2019, реєстраційний №. Товар доставлено «Новою Поштою» - експрес накладна №12 від 25.02.2019. Придбаний товар позивач продає оптом покупцю, нічого не добавляючи і не перероблюючи його. До вказаного повідомлення долучено 9 додатків /арк.спр.13/.

Згідно з поясненнями №14/03 від 14.03.2019 позивач у тому числі пояснив, що товар, через який зупинена реєстрація податкової накладної №114 від 26.02.2019, код УКТ ЗЕД очисник BETACLEAN 3350 (1000ml) придбаний позивачем у СУЛП «ХІМІПЕКС» (ТОВ). Постачальник придбав цей товар по імпорту і є платником акцизного податку. Очисник реалізований позивачем ТзОВ «Завод Електронмаш», який використовує його при виготовленні комунального автотранспорту для видалення забруднень і масла з пластику, пофарбованої поверхні, металу і скла. Вказаний товар не використовується позивачем для власних потреб, не реалізується в роздріб, не переробляється, а придбаний виключно для подальшого оптового продажу. Крім того, вказаний товар не підходить під визначення підакцизного товару-пального, а є лише продуктом, в якому міститься пальне. Тому позивач згідно зі ст.ст. 212, 213 Податкового кодексу України не являється платником акцизного податку та відповідно немає об`єкту оподаткування /арк.спр.57/.

Відповідно до рішення №1114592/40743608 від 20.03.2019 Голови комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації, у реєстрації податкової накладної №114 від 26.02.2019 відмовлено через ненадання платником податку копій документів: договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, яким оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано підкреслити); розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків /арк.спр.14-15/.

Позивач не погоджуючись із вказаним рішенням, вважаючи його протиправним та таким, що порушує його права, звернувся до суду за їх захистом.

Вирішуючи справу суд керується таким.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з вимогами ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 (далі ПК України).

Згідно з підпунктом «а» п. 185.1. ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Відповідно до п. 187.1. ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених п. 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі Реєстр) врегульовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018) (далі Порядок №1246, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п.п. 12 - 15 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування (абз. 10 п. 12 Порядку №1246).

За результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки (п.п. 13-15 Порядку №1246).

Відповідно до вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Згідно з вимогами п. 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №177), у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

За нормою п. 5 Порядку №177, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно з вимогами п. п. 6 та 7 Порядку №177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Суд зазначає, що вимог п.п. 6 та 7 Порядку №177 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Разом з тим реєстрацію поданої позивачем податкової накладної зупинено (як зазначено в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної) через те, що відсутні відомості у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації товарів , що відповідає вимогам п.п. 2.3 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку.

Згідно з вимогами п. 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Листом ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 визначено «Критерії ризиковості платника податку», відповідно до якого платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

1.1. платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.3. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;

1.4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками;

1.5. наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Цим же Листом ДФС України визначено «Критерії ризиковості здійснення операцій», відповідно до якого податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій:

2.1. обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку (ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);

2.2. відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу, стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі на дату складання такої податкової накладної/розрахунку коригування;

2.3. відсутність на дату складання податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який реєструє податкову накладну на товар (пальне) із кодами УКТ ЗЕД згідно з підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу;

2.4. розрахунок коригування складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до ДКПП - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, який поданий на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв.

З огляду на встановлені обставини, судом з`ясовано, що з позиції контролюючого органу податкова накладна №114 від 26.02.2019 відповідає критеріям ризиковості операцій.

Разом з тим у квитанції від 06.03.2019 про зупинення реєстрації вказано про невідповідність податкової накладної Критеріям ризиковості платника податків, з покликанням на п. 2.3 п. 2, що у листі від 21.03.2019 відповідає Критеріям ризиковості операцій. Тобто квитанція від 06.03.2019 містить недостовірні покликання.

Щодо відсутності відомостей про позивача у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального, стосовно товарів , суд зазначає таке.

Відповідно до п.п.14.1.4 п.14.1 ст.14 ПК України акцизний податок - непрямий податок на споживання окремих видів товарів (продукції), визначених цим Кодексом як підакцизні, що включається до ціни таких товарів (продукції).

Відповідно до п.п. 14.1.145 п. 14.1 ст. 14 ПК України підакцизні товари (продукція) - товари за кодами згідно з УКТ ЗЕД, на які цим Кодексом встановлено ставки акцизного податку.

Статтею 212 ПК України визначено платників акцизного податку, а також порядок їх реєстрації, а ст. 213 ПК України об`єкти оподаткування вказаним податком.

Зокрема, за приписами п.п.213.1.9 п.213.1 ст.213 ПК України об`єктами оподаткування акцизним податком є операції з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів.

Пунктом 215.1 ст. 215 ПК України 215.1. до підакцизних товарів належать спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво (крім квасу "живого" бродіння); тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну; пальне, у тому числі товари (продукція), що використовуються як пальне для заправлення транспортних засобів, обладнання або пристроїв з двигунами внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення, з двигунами внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням, з двигунами внутрішнього згоряння з кривошипно-шатунним механізмом та коди яких згідно з УКТ ЗЕД не зазначені у підпункті 215.3.4 пункту 215.3 цієї статті (крім газу природного у газоподібному стані за кодом 2711 21 00 00 згідно з УКТ ЗЕД); автомобілі легкові, кузови до них, причепи та напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб i більше, транспортні засоби для перевезення вантажів; електрична енергія.

Згідно з приписами п.п. 215.3.4 п. 215.3 ст. 215 ПК України податок справляється з таких товарів та обчислюється за такими ставками: пальне: Вуглеводні ациклічні насичені (крім бутану, ізобутану), код УКТ ЗЕД 213,50 євро за 1000 літрів.

Представник позивача зазначив, що вказаним товаром через, які виникли спірні відносини щодо податкової накладної №114 від 26.02.2019 є очисник Betaclean*3350. Однак, повідомив, що вказаний товар ввезено продавцем, у якого він придбав цей очисник, а саме - СУЛП «ХІМІПЕКС» (ТОВ), яке зареєстроване у Реєстрі платників акцизного податку.

Крім того позивач продав цей очисник оптово, а не роздрібно ТзОВ «Завод ЕлектронМаш», тобто відсутній об`єкт оподаткування ацизним податком зі сторони позивача, а у нього відповідно не існувало необхідності реєструватися платником відповідного податку.

Судом встановлено, що позивач з вказаного питання 14.03.2019 скерував відповідачу пояснення з підтверджуючими документами. Зокрема, пояснення за №14.03 /арк.спр.57/ щодо конкретного товару очисника.

Суд зауважує, що факт одержання відповідних пояснень з доданими до нього документами підтверджується витягом з бази ГУ ДФС у Львівській області «Журнал розгляду повідомлень щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК» /арк.спр.47/.

Представник відповідача не спростував того, що скеровано СУЛП «ХІМІПЕКС» (ТОВ) податкову накладну за результатами операції з позивачем зареєстровано без застережень, як і не спростовано обставин повідомлених позивачем.

Обґрунтованими є покликання на те, що позивач вказаний товар для власних потреб не використовує, не реалізує такий в роздріб, не переробляється, а придбаний виключно для подальшого оптового продажу, а тому позивач відповідно до приписів ст.ст. 212, 213 та 215 ПК України не є платником акцизного податку та відповідно немає об`єкта оподаткування.

Представником відповідача не надано жодних доказів зворотного.

Крім викладеного суд також вважає за доцільне зауважити, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена в постанові від 2 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Суд вважає за доцільне зауважити, що лист ДФС від 21.03.2018 р. №959/99-99-07-18 не є загальнообов`язковим документом і жодним чином не впливає на права та обов`язки платників ПДВ (зокрема, не може створювати будь-яких перешкод для реєстрації податкових накладних).

Верховний Суд 02.04.2019 у справі №822/1878/18 прийняв рішення щодо законності блокування податкових накладних платника ПДВ на підставі критеріїв, затверджених листом ДФС України від 21.03.2018 р. №959/99-99-07-18.

Зокрема у вказаному рішенні зазначено, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні ст. 117 Конституції України, тобто не є джерелом права відповідно до ст. 7 КАС України.

З огляду на викладене покликання у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 06.03.2019 через відсутність відомостей у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального стосовно товарів , що відповідає вимогам п.п. 2.3 п. 2 «Критерії ризиковості платника податку» є безпідставними, не базуються на фактичних обставинах, не підтверджені відповідачем долученими до матеріалів справи письмовими доказами, а тому визнаються спростованими позивачем.

Відповідно до вимог п. 12 та 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно з вимогами п. 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Пунктом 15 Порядку №117 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Пунктом 16 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Згідно з вимогами п.п. 18-20 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до вимог п. 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

За змістом п. 22 Порядку №117, рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.

Відповідно до п. 23 Порядку №117, таке рішення приймається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Проаналізувавши оскаржувані рішення судом з`ясовано, що підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкової накладної є ненадання платником податку копій документів, а саме: договорів; довіреностей, актів керівного органу платника податків, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, у тому числі рахунків - фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити); розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (додаток 2 до вказаного Порядку).

Форма такого рішення передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано (з тих, що визначені вказаною формою рішення), мають бути підкреслені.

В порушення наведених вимог законодавства рішення Комісії ГУ ДФС у Львівській області №1165765/41014360 від 20.05.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 09.04.2019 містить лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення (додаток 2 до вказаного Порядку), і підкреслення конкретних видів документів, які, на думку контролюючого органу, позивачем не надано, не містять.

Крім того, відповідне формулювання не відповідає дійсним обставинам у справі з огляду на те що усі необхідні первинні документи щодо відповідних господарських операцій позивач надав.

Вказане підтверджується витягом з бази даних відповідачів у формі скрін-шоту Журнал розгляду Повідомлень щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПК/РК /арк.спр.47/.

Своєю чергою суд звертає увагу на те, що відповідач лише обмежився таким переліком та не підкреслив, як того вимагає дана форма, що якихось конкретно документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Пояснень щодо того які саме документи слід було надати позивачу, або тих яких ним не надано представником відповідача також не вказано.

Суд також зазначає, що факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Варто також зазначити, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. При цьому невиконання ним законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2018 року у справі №821/1173/17.

У даному випадку під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навели обґрунтованих мотивів прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної від 26.02.2019.

Зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та контрагентом, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, суд дійшов висновку, що у контролюючого органу не було правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної №114 від 26.02.2019.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДФС у Львівській області №1114592/40743608 від 20.03.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної №114 від 26.02.2019 у Єдиному реєстрі податкових накладних, та необхідність її задоволення.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 201.1, 201.10 ст. 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Водночас зазначена норма закону розрахована на відсутність спірних правовідносин, оскільки у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є відмінним.

Пунктом 28 Порядку № 117 визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Суд звертає увагу на те, що згідно з вимогами п.п. 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, належить до повноважень ДФС України.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, надані позивачем документи складені з дотриманням вимог законодавства та були достатніми для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд вказує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення, що узгоджується з терміном «ефективний засіб правового захисту» у розумінні статті 13 Конвенції.

Відповідно до п. 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).

Враховуючи, що в ході розгляду справи судом встановлено протиправність рішень комісії ГУ ДФС у Львівській області №1114592/40743608 від 20.03.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, тому вказане зумовлює ДПС України усунути всі негативні юридичні наслідки з відновленням платнику податків його правового становища, внаслідок прийняття комісією ГУ ДФС у Львівській області протиправного рішення шляхом реєстрації податкової накладної №114 від 26.02.2019, в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її подання 06.03.2019.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «Торговий дім «Електрон».

Відповідно до ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позовні вимоги задоволено до обох відповідачів, стягненню на користь позивача підлягають судові витрати у виді судового збору за рахунок бюджетних асигнувань обох відповідачів, пропорційно до задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України, суд -

в и р і ш и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Львівській області №1114592/40743608 від 20.03.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8; ) вчинити дії щодо реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №114 від 26.02.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Електрон» (81300, Львівська область, м. Мостиська, вул. Полуботка, 5) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ) судові витрати у виді судового збору в сумі 960 (дев`ятсот шістдесят) грн. 50 коп.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Електрон» (81300, Львівська область, м. Мостиська, вул. Полуботка, 5) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8; ) судові витрати у виді судового збору в сумі 960 (дев`ятсот шістдесят) грн. 50 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 30.01.2020.

Суддя Кравців О.Р.