Справа № 490/2801/19
Суддя: Черенкова Н. П.
Дата ухвалення: 2020-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

н/п 2-а/490/77/2020 Справа № 490/2801/19
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 cічня 2020 року Центральний районний суд м. Миколаєва

у складі:

головуючого судді Черенкової Н.П.

за участю секретаря судових засідань Янкевич В.С. адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття адміністративної справи, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в порядку адміністративного судочинства з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - відповідач), в якому просив суд скасувати постанову від 06.10.2016 року № 253про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення , передбаченого ч.8ст.96 КУпАП про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 10 200 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що про притягнення до адміністративної відповідальності йому стало відомо 18.03.2019 року, при цьому відповідачем порушена процедура проведення перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю та оформлення результатів перевірки, передбачені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Так, під час здійснення перевірки не ознайомлений з процесуальними документами.

При цьому, відсутні будь-які докази, які доводять склад вказаного правопорушення та, що ці повноваження входять до його посадових обов`язків.

Санкція ч.8ст.96 КУпАП передбачає накладення штрафу від 200 до 350 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає максимальний розмір штрафу 5950 грн., тоді як у постанові вказано 10200 грн.

При цьому, позивач посилається на порушення вимог ст.ст. 268,280,254,256 КУпАп.

Ухвалою від 03.04.2-019 року позовна заява залишена без руху.

На виконання ухвали надійшли уточнення , які зареєстровані апаратом суду 07.05.2019 року та отримані суддею 11.05.2019 року.

Ухвалою від 15.05.2019 року відкрито провадження у справі.

Заперечені від відповідача не надійшло.

Ухвалою від 06.11.2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Сторони, належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання не з`явились.

Позивач та його адвокат позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили про його задоволення у їх відсутність.

Відповідач заперечень не надав, до судового засідання свого представника не направив.

Судом постановлено про розгляд справи у відсутності сторін, що відповідає приписам ст.205 КАС України.

Судом встановлено наступне.

23.09.2016 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у Департаменті житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради та складений відповідний акт.

Перевірка проводилась головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком О.С.

23 вересня 2016 року ним складено акт , згідно якого реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт від 07.06.2016 року № МК 43 № «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1 « підлягає скасуванню.

Акт перевірки складений без присутності посадових осіб. та містить дані про його направлення поштою.

Приписом № 341 від 23.09.20216 року на об`єкті « Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1 «, встановлено, що замовником Департаментом ЖКГ Миколаївської міської ради декларації про початок виконання будівельних робіт від 07.06.2016 року № МК 43 наведені недостовірні дані стосовно наявності належним чином розробленої та затвердженої проектної документації на об`єкт будівництва. В результаті чого вимагається вжити заходів щодо зупинення будівельних робіт на вказаному об`єкті до приведення документації на об`єкт у відповідність до вимог діючого законодавства негайно. Та зазначено, що даний примірник припису направляється поштою та не містить підпису особи-директора Департаменту ОСОБА_1

Також, 23вересня 2016 року головним інспектором Савчуком О.С. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ОСОБА_1 , у його відсутності та повідомлено про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності об 11:00 годин 06жовтня 2016 року, про що направляється поштою.

06 жовтня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Савчуком О.С., в результаті розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, винесено постанову № 253 , якою за порушення вимог ч.8 ст.36 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності «, п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 року № 747, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 8 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200 грн.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду виніс постанову по справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17) та дійшов таких висновків: акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень; ; порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Суд звертає увагу, що на кожному конкретному об`єкті будівництва можуть знаходитися (виконувати роботи) суб`єкти містобудування, перелічені у п. 1 Порядку проведення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 №533. Під час перевірки об`єкта будівництва можуть бути виявлені порушення зі сторони одного або декількох суб`єктів містобудування.

У п.п. 16 зазначеного Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком, а у п. 18 Порядку зазначено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта.

З огляду на вище викладене, Суд дійшов висновку, що виявлені посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил фіксуються у відповідних актах, які складаються щодо кожного конкретного суб`єкта містобудування (адже у п. 18 Порядку зазначається, що акт надається керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки).

У п. 17 Порядку визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

За такого, акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) та не вбачає підстав відступати від неї.

Суд відхиляє аргумент, наведений в п.12-Б. Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»» від 03.11.2016 № 1726-VII встановлено, що заходи контролю органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) здійснюються у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, законами та іншими нормативно-правовими актами у відповідній сфері, до набрання чинності змінами до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в частині визначення особливостей здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, але не більше року після набрання чинності цим Законом.

Відповідно до ч...4-5 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у ч. 4 цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, ч. 1, 4, 6 - 8, абз. 2 ч. 10, ч. 13 та 14 статті 4, ч. 1 - 4 статті 5, ч. 3 статті 6, ч. 1ї - 4 та 6 статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, ч. 3 статті 22 цього Закону.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено: постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Пункт 1 Порядку №553 передбачає, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення" Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Отже, Відповідач мав законні повноваження проводити перевірку саме на об`єкті будівництва, що не суперечить нормам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Цей висновок не суперечить висновку про недотримання Відповідачем процедури проведення перевірки, а саме порушення права бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення.

Враховуючи вищезазначене, Суд не вбачає підстав для розгляду інших доводів щодо суті інших порушень, оскільки порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування результатів цієї перевірки.

За такого , позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 2, 12, 25, 72, 77, 78, 286 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття адміністративної справи- задовольнити.

Скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області по справі про адміністративне правопорушення №253 від 06.10.2016 року.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 8 ст. 96 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду або через Центральний районний суд м. Миколаєва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 29.01.2020 року

Суддя: Н.П. Черенкова