Справа № 320/1793/19
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2020-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2020 року № 320/1793/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши в м. Києві у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції щодо відмови у вилученні з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відомостей щодо ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити відомості щодо ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що після винесення рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів, яким визнано прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 таким, що не притягувався до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до відповідача з заявою про вилучення з Реєстру відомостей відносно ОСОБА_1 .. На, що відповідачем відмовлено у вилученні з Реєстру відомостей про ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю підстав. Позивач вважає, що такі дії відповідача суперечать нормам чинного законодавства.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.05.2019 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання.

Відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву в якому останній просив відмовити у задоволенні позову, мотивуючим тим, що відповідно до запису в Реєстрі відомостей підставою для внесення відомостей щодо позивача є наказ прокуратури Київської області від 17.11.2017 №17К відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» і застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. До відповідача не надходили документи щодо скасування наказу прокуратури Київської області від 17.11.2017 №17К.

Позивачем надано до суду відповідь на відзив в якому останній зазначив, що відповідач висловлюючи свою позицію у відзиві до позовної заяви, посилаючись на неіснуючі норми законодавства, не може або не хоче розмежувати порядок притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності від порядку знаття/скасування дисциплінарного стягнення з прокурора, що в подальшому заважає останньому прийняти законне рішення про вилучення відомостей щодо ОСОБА_1 з Реєстру.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів прийнято рішення №259дп-17 від 08.11.2017 про накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на прокурора Білоцерківської місцевої прокурори Київської області ОСОБА_1 .

Наказом прокурора Київської області № 17к від 17 листопада 2017 року до прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

28.11.2017 за вищевказаним фактом внесено відомості про прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією дисциплінарне правопорушення.

Разом з цим, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів №322зс-18 від 24.07.2018 визнано прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності.

Позивачем 20.02.2019 до Національного агентства з питань запобігання корупції подано заяву (клопотання) щодо вилучення з Реєстру відомостей про ОСОБА_1 ..

Національним агентством з питань запобігання корупції листом від 04.03.2019 №20-26/16708/19 відмовлено позивачу у вилученні з Реєстру відомостей про нього, у зв`язку із відсутністю підстав.

У зв`язку з вищезазначеним, позивач звернувся про захист порушеного права до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно із пунктами 2, 4 розділу II Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 09 лютого 2018 року № 166, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 березня 2018 року за № 345/31797, підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є:

електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень;

засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Кадрові служби органів державної влади, органів місцевого самоврядування, а також підприємств, установ та організацій, посадові особи яких є суб`єктами відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, в день підписання розпорядчого документа про накладення на особу дисциплінарного стягнення або скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення зобов`язані надати Реєстратору електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідного розпорядчого документа разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.

Відповідно до ч. 8 Розділу II. "Формування та ведення Реєстру" Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. Зазначені підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей є виключними.

Отже, діючим законодавством передбачено можливість вилучення в установленому порядку відомостей про осіб, які вчинили корупційні правопорушення чи правопорушення, пов`язані з корупцією.

Згідно вимог ч.3 ст. 49 Закону України «Про прокуратуру» до закінчення річного строку прокурор, який не допустив порушення законодавства та сумлінно й професійно здійснював свої службові обов`язки, може бути визнаний таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності, за рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Судом встановлено, що рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів №322зс-18 від 24.07.2018 визнано прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів відповідно до вимог п. 127 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, 24.07.2018 оприлюднено, шляхом розміщення на офіційному веб-порталі Комісії, рішення №322зс-18 від 24.07.2018 про визнання прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності та про прийняте рішення проінформовано керівника Білоцерківської місцевої прокуратури (тобто керівника відповідного органу в якому працює підлеглий працівник), що також зазначено в резолютивній частині вказаного рішення КДКП.

Суд зазначає, що Національним агентством з питань запобігання корупції під час розгляду вказаного питання не враховано, що дисциплінарна відповідальність прокурора регулюється Розділом VI Законом України «Про прокуратуру» виключно в межах повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, рішення якої - є єдиним розпорядчим документом в системі прокуратури України, яким скасовується рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокуратура шляхом визнання прокурора таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності.

Суд не погоджується з твердженням відповідача, що підставою для вилучення відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення є наказ відповідного керівника органу прокуратури про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, посилаючись на вимоги ст. 17 Дисциплінарного статуту прокуратури України затвердженого Постановою Верховної ради України від 06.11.1992 №1796, яка з 15.07.2015 втратила чинність відповідно до п.4 Розділу XII Закону України «Про прокуратуру».

З 15.07.2015 дисциплінарна відповідальність прокурора регулюється лише Розділом VI Законом України «Про прокуратуру» виключно в межах повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, рішення якої - є єдиним розпорядчим документом в системі прокуратури України, яким скасовується рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокуратура шляхом визнання прокурора таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності.

Суд також вважає хибними твердження відповідача щодо трактування листа прокуратури Київської області від 04.03.2019 відносно відсутності підстав для скасування наказу прокурора Київської області від 17.11.2017 №17к. Так, у вищезазначеному листі, відділ кадрів прокуратури Київської області посилається на розпорядчий документ - рішення КДКП від 24.07.2018, яким визнано прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності, і у зв`язку саме з наявністю вказаного рішення КДКП відсутні підстави для скасування наказу прокурора області.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що дії відповідача щодо відмови у вилученні з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомостей відносно ОСОБА_1 є протиправними, а позовні вимог є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, не довів правомірність своїх дій щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ч.1 ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції щодо відмови у вилученні з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомостей щодо ОСОБА_1 .

Зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити відомості щодо ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Національне агентство з питань запобігання корупції () судовий збір у розмірі 1536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лиска І.Г.