Справа № 640/19376/18
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2019-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

19 березня 2019 року м. Київ№ 640/19376/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Григоровича П.О., розглядаючи у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації
до1.Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Позняки-8» 2. Житлово-будівельного кооперативу «Дарниця-2» 3. Житлово-будівельного кооперативу «Ізумруд-3» Дарницького району міста Києва 4. Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32»
про зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить зобов`язати відповідачів здійснити передачу до Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації в особі відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб апарату Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації картотек з питань реєстрації фізичних осіб.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене провадження та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні.

Через відділ документального обігу та контролю (канцелярію) суду представником Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-32» подано клопотання про залишення позову без розгляду, яке вмотивовано пропуском позивачем строку звернення до суду.

Позивачем, в свою чергу, подано до матеріалів справи письмові пояснення, в яких останній заперечує обставини пропуску строку звернення до суду, адже правовідносини по здачі картотек ще тривають, а тому звернення до суду є правомірним та з додержанням визначених строків.

В судовому засіданні представники відповідачів 1-3 подане відповідачем 4 клопотання підтримали та просили суд його задовольнити. Представник відповідача 4 в судове засідання не прибув.

Представники позивача просили суд в задоволенні клопотання відмовити.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої та другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017), адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.99 КАС України в редакції до 15.12.2017).

Аналогічна норма щодо строку звернення до суду знайшла своє відображення в новій редакції Кодексу адміністративного судочинства України, яка набула чинності з 15.12.2017 (ч.5 ст.122 КАСУ).

Таким чином, строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Звертаючись до суду Позивач посилається на вимоги Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення повноважень органів місцевого самоврядування та оптимізації надання адміністративних послуг» №888-VIII від 10.12.2015, відповідно до пункту 3 «Прикінцевих та перехідних положень» якого, до 04 квітня 2016 року житлово-експлуатаційні організації, інші підприємства, установи та організації, що забезпечували або забезпечують ведення картотек з питань реєстрації фізичних осіб, передають їх відповідним органам виконавчим органам сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до п.1 «Прикінцевих та перехідних положень» вказаного Закону, цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім: пункту 2, підпункту 1 пункту 4, пункту 7 (крім абзацу другого підпункту 4 цього пункту) розділу I цього Закону, які набирають чинності з 1 березня 2016 року; пункту 1, підпункту 2 пункту 4, пунктів 5, 6, 10 розділу I цього Закону, які набирають чинності з 4 квітня 2016 року.

Закон опубліковано в Голосі України, 2015, 12, 28.12.2015 № 247.

З огляду на викладене та враховуючи, що Закон України №888 був опублікований в установленому законом порядку 28.12.2015 року, датою коли Позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав є 04 квітня 2016 року, яка є початком відліку шестимісячного строку на звернення до адміністративного суду.

Крім того, судом встановлено, що Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01 лютого 2016 року №48 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з наданням адміністративних послуг у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб, фізичних осіб підприємців, реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб у межах міста Києва, а також надання відомостей з Державного земельного кадастру», районним в місті Києві державним адміністраціям надано повноваження з 04 квітня 2016 року здійснювати реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування Фізичних осіб.

Рішенням Київської міської ради від 03 березня 2016 року №123/123 «Про створення Реєстру територіальної громади міста Києва», яке набрало чинності з 04 квітня 2016 року, зокрема, положеннями пункту 4 вирішено: районним в місті Києві державним адміністраціям, як органам реєстрації, забезпечити ведення Реєстру територіальної громади міста Києва в порядку, встановленому чинним законодавством.

Тобто, 04 квітня 2016 року є моментом, коли Позивач дізнався про порушення його права, оскільки з цього часу виконує повноваження - здійснення реєстрації та зняття з реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб та забезпечує ведення Реєстру територіальної громади міста Києва.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку - виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

Оскільки про обставини не передачі відповідачами до Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації картотек з питань реєстрації фізичних осіб, позивач повинен був дізнатися починаючи з 04.04.2016, суд приходить до висновку, що реалізація права на судовий захист в рамках даної справи відбулась поза межами встановлених строків, що є підставою для залишення позову без розгляду в цій частині позовних вимог.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, виходячи з наведеного в сукупності, суд дійшов висновку, що звернення позивача до суду в листопаді 2018 з позовними вимогами, які стосуються бездіяльності відповідачів з не передачі відповідних картотек до 04.04.2016 року, відбулось поза межами строку, установленого ч.2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовними вимогами позивач не надав суду належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим позов належить залишити без розгляду.

Беручи до уваги наведене та керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання). Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через окружний адміністративний суд.

Повний текст складено 22.03.2019.

Суддя П.О. Григорович