Справа № 820/1804/16
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2020-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

30 січня 2020 року

Київ

справа №820/1804/16

адміністративне провадження №К/9901/12821/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Стеценка С.Г.,

суддів: Мороз Л.Л., Рибачука А.І.,

розглянувши в письмовому провадженні у касаційному порядку адміністративну справу № 820/1804/16

за позовом ОСОБА_1

до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області,

треті особи: Харківська міська рада, Комунальне підприємство «Міський інформаційний центр»

про визнання протиправними дій та скасування витягу

за касаційною скаргою Харківської міської ради на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року (головуючий суддя Полях Н.А.) та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2016 року (колегія у складі: головуючого судді Бершова Г.Є., суддів: Ральченка І.М., Катунова В.В.)

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. У квітні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області, треті особи: Харківська міська рада, Комунальне підприємство «Міський інформаційний центр», в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив: - визнати протиправними дії Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області щодо здійснення оцінки земельної ділянки, дані якої оформлені витягом від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки; - скасувати витяг Управління Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

2. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що на підставі рішення Харківської міської ради від 16 квітня 2008 року № 86/08 "Про передачу у власність та надання в оренду громадянам земельних ділянок" між ОСОБА_1 (орендар, позивач) і Харківською міською радою (орендодавець) укладено договір оренди землі, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. 03 листопада 2008 року в реєстрі за № 5975, зареєстрований 06 листопада 2008 року за № 58 у Харківській регіональній філії Державного підприємства державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах. За цим договором орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови, землі -транспорту, за адресою: м. Харків вул. Комітетська, 8, загальною площею 0,9521 га строком до 01 квітня 2058 року. Зазначений договір є чинним та обов`язковим для обох сторін. Наприкінці 2015 року Харківська міська рада звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом про внесення змін до зазначеного договору оренди шляхом визнання укладеною додаткової угоди до вказаного договору оренди землі у відповідній редакції. 05 жовтня 2015 року, під час ознайомлення представника ОСОБА_1 з матеріалами даної справи, стало відомо, що підставою для зміни орендної плати за земельну ділянку став Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 8 від 14 листопада 2013 року, виданий Управлінням Держземагентства у місті Харкові Харківської області, який складено з порушенням вимог чинного законодавствам, є необґрунтованим і не може слугувати підставою для визначення нового розміру орендної плати по Договору оренди. Позивач зазначив, що при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки локальні фактори та відповідні їм коефіцієнти не враховані, або враховані у більшому за максимально передбачене значення, що призвело до подальшого суттєвого завищення розміру орендної плати. Наведене свідчить про безпідставне завищення відповідачем застосованих при складенні Витягу коефіцієнтів локальних факторів, що призвело до необґрунтованого збільшення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, зазначеної у витязі № 8 від 14 листопада 2013 року, на підставі якого Харківською міською радою було здійснено розрахунок № 1136/14 розміру орендної плати за земельну ділянку комунальної власності, грошова оцінка якої проведена станом на 01 січня 2013 року.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

3. Харківський окружний адміністративний суд постановою від 01 вересня 2016 року позов задовольнив в повному обсязі. Визнав протиправними дії Управління Держземагенства у м. Харкові Харківської області щодо здійснення оцінки земельної ділянки, дані якої оформлені витягом від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Скасував витяг Управління Держземагенства у м. Харкові Харківської області від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

4. Харківський апеляційний адміністративний суд ухвалою від 23 листопада 2016 року залишив без змін постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року.

5. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що відповідачем у оскаржуваному витягу встановлені розміри локальних коефіцієнтів Км3 вищі, ніж максимальні граничні розміри, визначені Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27 січня 2006 року № 18/15/21/11 та рішенням Харківської міської ради. Натомість, відповідачем не було обґрунтовано застосування коефіцієнтів у розмірах, що перевищують розміри встановлені вказаних Порядком та рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 № 1209/13.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

6. 18.12.2016 Харківська міська рада звернулася до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2016 року, в якій просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

7. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що розрахунок коефіцієнтів Км3 (локальні фактори) при наданні витягу з нормативної грошової оцінки окремих земельних ділянок у місті Харкові здійснюється із застосуванням програмного комплексу «Нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2013» в автоматизованому режимі, що є використанням ГІС-технологій. Таким чином, відповідач не розраховує в ручному режимі та не випливає на значення коефіцієнта, а тому вважає, що підстави для скасування оскаржуваного витягу відсутні.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

8. Вищий адміністративний суд України ухвалою від 27 січня 2017 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради.

9. 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». З цієї дати набула чинності нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

10. Згідно з підпунктом 4 пункту 1 Перехідних положень КАС України, касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

11. На виконання вимог підпункту 7 пункту 1 Перехідних положень справа була передана до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

12. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 червня 2019 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Бучик А.Ю., Стеценко С.Г. справу передано головуючому судді.

13. Суддею Тацій Л.В. було подано заяву про самовідвід на підставі п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, у зв`язку з тим, що має особисті дружні стосунки з позивачем у справі - ОСОБА_1 та його родиною, а тому вказані обставини є такими, що можуть об`єктивно викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

14. Ухвалою Верховного Суду від 14.08.2019 вказану заяву задоволено, відведено суддю Тацій Л.В. від розгляду справи № 820/1804/16, справу передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для повторного автоматизованого розподілу і визначення складу суду в порядку статті 31 КАС України.

15. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 серпня 2019 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Стеценко С.Г., судді: Мороз Л.Л., Рибачук А.І., справу передано головуючому судді.

16. Ухвалою Верховного Суду від 29.01.2020 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 30.01.2020.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

17. На підставі рішення Харківської міської ради від 16 квітня 2008 року № 86/08 "Про передачу у власність та надання в оренду громадянам земельних ділянок" між ОСОБА_1 (орендар, позивач) і Харківською міською радою (орендодавець) було укладено договір оренди землі, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. 03 листопада 2008 року в реєстрі за № 5975, зареєстрований 06 листопада 2008 року за № 58 у Харківській регіональній філії Державного підприємства державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах. За цим договором орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови, землі транспорту, за адресою: м. Харків вул. Комітетська, 8, загальною площею 0,9521 га строком до 01 квітня 2058 року. Зазначений договір є чинним та обов`язковим для обох сторін.

18. Харківська міська рада звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом про внесення змін до означеного договору оренди шляхом визнання укладеною додаткової угоди до вказаного договору оренди землі у відповідній редакції.

19. Під час ознайомлення представника ОСОБА_1 з матеріалами даної справи, стало відомо, що підставою для зміни орендної плати за земельну ділянку став Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 8 від 14 листопада 2013 року, виданий Управлінням Держземагентства у місті Харкові Харківської області.

20. З огляду на те, що на думку позивача вказаний витяг складено з порушенням вимог чинного законодавствам, є необґрунтованим і не може слугувати підставою для визначення нового розміру орендної плати по Договору оренди, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

21. Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

22. Згідно з ч.ч. 3, 5 ст. 201 Земельного кодексу України, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

23. Преамбулою Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що цей Закон визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

24. Згідно зі статтею 1 Закону України "Про оцінку земель" (у редакції, чинній на час спірних правовідносин), нормативна грошова оцінка земельних ділянок це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

25. При цьому, під рентним доходом розуміється дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

26. Статтею 18 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5 - 7 років.

27. За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація (частина перша статті 20 Закону України «Про оцінку земель»).

28. Відповідно до статті 15 цього ж Закону, підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

29. Згідно з положеннями статті 23 Закону України «Про оцінку земель», витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

30. Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

31. Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

32. Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

33. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 02 березня 2016 року у справі № 3-476гс15, Верховного Суду від 31 липня 2018 року у справі № 804/7823/14, від 30 жовтня 2018 року у справі № 804/2111/14.

34. Відповідно до пп. 6, 16 п. 4 Положення про Державне земельне агентство України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 № 445/2011, Держземагентство України відповідно до покладених на нього завдань, в тому числі, видає витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок та організовує здійснення на відповідній території робіт із землеустрою та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру.

35. Механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах населених пунктів та порядок оформлення Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки регламентується Методикою нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів", затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (далі - Методика) та Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.04.2006 за № 388/12262 (далі - Порядок), який розроблено у відповідності до Земельного кодексу України, Закону України "Про оцінку земель" та Методики.

36. Згідно з п. 2-1 Методики, дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держземагентства за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує семи робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

37. Отже, відповідно до вимог чинного законодавства за відповідачем закріплено обов`язок здійснення на певній території робіт з землеустрою та оцінки земель.

38. Пунктом 1 Методики та п. 1.3 Порядку встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок здійснюється з метою визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також під час розроблення показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

39. В силу п. 4 Порядку, за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки згідно з додатком 2.

40. Положеннями п. 21 Методики передбачається, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів визначається за формулою: Цн = В х Нп /Нк х Кф х Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо); Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

41. Коефіцієнт, який характеризує місцеположення земельної ділянки (Км), обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - коефіцієнт, який характеризує регіональні фактори місцеположення земельної ділянки, зокрема: а) чисельність населення та адміністративний статус населеного пункту, його місце в системі розселення; б) розміщення в межах населених пунктів, розташованих у приміських зонах великих міст; в) розміщення в межах населених пунктів, що мають статус курортів. Км2 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів, зокрема: а) відстань до загальноміського центру населеного пункту, концентрованих місць праці, масового відпочинку населення; б) розташування в ядрі центру великих і найбільших міст та інших населених пунктів, що мають особливо важливе історичне значення, в приморській смузі населених пунктів. Км3 - коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території.

42. Як випливає з п. 1.4 Порядку, інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є їх генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, матеріали економічної оцінки території, матеріали інвентаризації земель населених пунктів проекти забудови та розподілу території населених пунктів, місцеві правила забудови.

43. Числові значення пофакторних оцінок приймаються в межах граничних значень коефіцієнтів Км2 для груп населених пунктів з різною чисельністю населення (табл. 1.6 додатка 1) з урахуванням нормативно-технічної документації та експертної оцінки. Питома вага зональних ренто утворювальних факторів визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Сума вагових характеристик, що встановлена для факторів, повинна дорівнювати 1,0.

44. Відповідно до п. 3.10 Порядку, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн = Цнз х Кф х Км3.

45. Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. При встановленні значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати його значення на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Установлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу, не меншого, ніж 1:10000, - для міст з чисельністю населення понад 100 тис.чол. та 1:5000 - для інших населених пунктів.

46. Для обчислення Км3 враховувати локальні фактори, наведені в додатку 1

47. Так, у вказаному додатку встановлено значення локального коефіцієнту земельної ділянки, що знаходиться у межах зони небезпечних геологічних процесів - 0,75 - 0,90 та локального коефіцієнту земельної ділянки, що знаходиться у межах санітарно-захисних зон у розмірі 0,80 - 0,96.

48. Також, аналогічні значення вказаних коефіцієнтів затверджені рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 № 1209/13 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013р.» у додатку 3 «Значення коефіцієнтів Км3 для зон впливу локальних факторів».

49. Як убачається з матеріалів справи та судами попередніх інстанцій встановлено, в оскаржуваному витязі від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (за вих. № 4109/08), локальні коефіцієнти "Зони ґрунту з несучою спроможністю менше 1,0 кг/кв.см", "Зони забруднення атмосферного повітря" та "Зони перевищення припустимого рівня шуму" використано у розрахунку на рівні 0,99572, 0,96876 та 0,97911 відповідно, тоді як Технічною документацією № 1209/13 затверджені максимальні значення цих коефіцієнтів на рівні не більше 0,9, 0,95 та 0,97 відповідно.

50. Таким чином, відповідачем в оскаржуваному витязі встановлені розміри зазначених локальних коефіцієнтів Км3 вищі, ніж максимальні граничні розміри, визначені вищевказаним Порядком та рішенням Харківської міської ради.

51. В той же час, відповідачем не обґрунтовано застосування вищезазначених коефіцієнтів у розмірах, що перевищують розміри встановлені Порядком та рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 № 1209/13.

52. Втім, наведене порушення законодавчих вимог щодо завищення граничних значень коефіцієнтів вплинуло на кінцевий результат нормативної оцінки земельної ділянки.

53. Скаржник зазначає, що розрахунок значення коефіцієнтів Км3 (локальні фактори) при наданні витягу з нормативної грошової оцінки окремих земельних ділянок у місті Харкові здійснюється із застосуванням програмного комплексу «Нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2013 р.» в автоматизованому режимі, що є використанням ГІС-технологій, а тому Управління Держземагенства не розраховує в ручному режимі та не впливає на значення коефіцієнту.

54. Суд вважає необґрунтованими доводи скаржника щодо неможливості впливати на показники коефіцієнтів Км3 у зв`язку з наданням витягу із застосуванням програмного комплексу «Нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2013» в автоматизованому режимі, з огляду на наступне.

55. Так, відповідно до тієї ж норми, на яку посилається Харківська міська рада, а саме: п. 3.10 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.04.2006 за № 388/12262, зазначено, що установлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт.

56. Тобто, вказаним спеціальним нормативним актом, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин не було встановлено однозначного обов`язку використовувати лише програмне забезпечення для визначення відповідних коефіцієнтів.

57. Таким чином, надаючи оскаржуваний витяг за підписом заступника начальника управління, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки. Формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства.

58. За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для визнання протиправними дій Управління Держземагенства у м. Харкові Харківської області щодо здійснення оцінки земельної ділянки, дані якої оформлені витягом від 14.11.2013 № 8 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та скасування зазначеного витягу.

59. За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення судів у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в них повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

60. У відповідності до частини першої статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

61. Оскільки, колегія суддів залишає в силі рішення судів попередніх інстанцій, то відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 23 листопада 2016 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

С.Г. Стеценко

Л.Л. Мороз

А.І. Рибачук ,

Судді Верховного Суду