Справа № 362/588/19
Суддя: Ковбель М. М.
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Васильківський міськрайонний суд Київської області
Справа362/588/19
Провадження 2-а/362/11/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2020 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковбель М.М.

при секретарі Сілецькій М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Василькові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування, архітектури та контролю за розвитком інфраструктури Васильківської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Управління містобудування, архітектури та контролю за розвитком інфраструктури Васильківської міської ради про скасування постанови №06/10.03-03 від 18.01.2019 року по справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 04.01.2019 року за результатними позапланової перевірки належної йому на праві власності земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , було складено акт № 01/10.03-02, від. 04.01.2019 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №02/10.03-04 та Протокол №03/10.03-01 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 96 КУпАП. На момент проведення перевірки інспектором було виявлено підготовку земельної ділянки та влаштування огорожі без оформлення належним чином відповідних документів. На підставі викладеного ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 5100 грн.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про слухання справи за його відсутності, позов підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 205 КАС України «Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею».

На підставі ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до наступних висновків.

За змістом положень ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено,що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною1 ст. 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини

Судом встановлено, що 04.01.2019 року за результатними позапланової перевірки належної ОСОБА_1 на праві власності земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , відповідачем було складено акт № 01/10.03-02, від. 04.01.2019 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №02/10.03-04 та Протокол №03/10.03-01 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 96 КУпАП (а.с. 4-21).

На момент проведення перевірки інспектором було виявлено підготовку земельної ділянки та влаштування огорожі без оформлення належним чином відповідних документів, за що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 5100 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 та Закону України № 3038-ІУ «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому пенні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Поняття та зміст терміну «підготовчі роботи» для будівництва об`єктів містобудування визначено у п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» № 466 від 13.04.2011 року.

Підготовчі роботи - це комплекс дій, що передує початку будівельних робіт. При цьому, як зазначає позивач, на момент перевірки він не планував проведення будь-яких будівельних робіт на належній йому земельній ділянці, і, відповідно, не виконував підготовчі роботи. Саме по собі розрівнювання земельної ділянки не є підготовкою її до будівельних робіт. Жоден законодавчий акт не зобов`язує власника землі погоджувати із будь-яким державним органом його бажання заходити чи заїжджати на рівну земельну ділянку.

Влаштування декоративної огорожі належної йому земельної ділянки не є влаштуванням огорожі будівельного майданчика, оскільки відсутнє проведення будівельних робіт, які потрібно було б огородити. Влаштування огорожі будівельного майданчика у комплексі із іншими законодавчо визначеними діями є підготовчими роботами і. відповідно, регулюється Законом України № 3038-ІУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» № 466.

Декоративна огорожа у розумінні Закону України «Про благоустрій населених пунктів» відноситься до малих архітектурних форм (п.2 ст. 21), і намір власника відгородити свою земельну ділянку шляхом зведення декоративної огорожі не потребує подання повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю. Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів», а відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю Васильківської міської ради не є уповноваженим виконавчим органом у сфері благоустрою населених пунктів.

Жодного із визначених ст. 72 КАС України доказів на спростування заявлених позовних вимог відповідач суду не надав

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 96 КУпАП встановлена відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд у вигляді накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995№244. підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки.

При розгляді даної справи по суті судом не здобуто доказів дотримання процедури здійснення відповідачем по відношенню до позивача заходів архітектурно-будівельного контролю,що передбачена відповідними нормативними правовими актами. При цьому суд звертає увагу на те, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю наділені повноваженнями щодо фіксування події адміністративного правопорушення та мають для цього спеціальні засоби і знання. Разом з тим, відзив на позову заяву із документами, які спростовують доводи позивача на адресу суду направлені не були. Зазначені обставини, з урахуванням того, що позивач не визнає порушення ним містобудівних норм, позбавляють суд можливості визнати доведеним факт вчинення особою адміністративного правопорушення, а відтак, і правомірність рішення суб`єкта владних повноважень. З наведених підстав, спірна постанова підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що даний позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 242, 244, 245, 246, 271, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов - задовольнити.

Постанову №06/10.03-03 від 18.01.2019 року, винесену начальником відділу з питань державної архітектурно-будівельного контролю Васильківської міської ради Київської області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 5100 грн. - скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя М.М.Ковбель