Справа № 420/7735/19
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2020-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7735/19
УХВАЛА
24 січня 2020 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.
Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві, крім іншого, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.
Позивачем не виконані вимоги ст. 94 КАС України щодо наданих до позову документів. Зокрема, позивачем завірена копія витягу наказу від 20.06.2019 року №120 своїм підписом. Проте завірення позивачем копій з копій документів не відповідає вимогам ст.94 КАС України.
Позивач відповідачем зазначає в/ч НОМЕР_1 . У позові зазначає, що проходив службу у в/ч НОМЕР_2 , що підпорядкована в/ч НОМЕР_1 . До позову надана копія довідки від 20.06.2019 року про те, що ОСОБА_1 перебував на військовій службі в в/ НОМЕР_3 , яка підпорядкована в/ч НОМЕР_1 , а також зазначено, що відповідно до наказу командира в/ч НОМЕР_2 від 31.10.2017 року №221 військова частина перейшла на новий штат, яким не передбачено фінансово-економічну службу. Враховуючи зазначене в/ч НОМЕР_2 зараховано на фінансове забезпечення до в/ч НОМЕР_1 з 01.11.2017 року.
У той же час позивач надає до позову довідку про грошове забезпечення, яку вважає належним доказом, яка видана військовою частиною НОМЕР_2 та підписана командиром військової частини НОМЕР_2 та бухгалтером.
Також позивач звільнений зі служби наказом командира військової частини НОМЕР_2 із зазначенням у наказі про отримані виплати позивачем, із зазначенням, що позивача з 20.06.2019 року виключають зі всіх видів забезпечення, із зазначенням що додаткова відпустка згідно ст.12 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту за період з 2017 року по 2019 рік, не надавалась.
При вказаних обставинах позивачу необхідно зазначити з наданням відповідних доказів яка саме військова частина відповідає за нарахування та виплату позивачу невикористаної відпустки, тобто яка саме військова частина порушила права позивача та повинна була нарахувати йому при звільненні компенсацію за невикористану відпустку.
Частиною 1 ст.160 КАС України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.
Статтею 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Позивач виклав зміст позовних вимог всупереч ч.1 ст.5 КАС України та не зазначив доказів порушення його прав зі сторони саме відповідача щодо не нарахування та невиплати йому компенсації за невикористану додаткову відпустку, доказів звернення до відповідача про нарахування та виплату компенсації за невикористану відпустку, якщо така дійсно не нараховувалась та не виплачувалась, оскільки в наказі від 20.06.2019 року №120 зазначено лише про те, що вказана відпустка не надавалась.
Частиною 4 ст.161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Згідно з ч.5 ст.161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, зокрема, про витребування доказів.
Статтею 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах 2 та 3 ст. 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1)який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Вказані докази необхідно надати також з огляду на те, що позивач просить у позові зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити йому компенсацію за невикористану відпустку за 42 доби за три роки (2017-2019 рік включно).
У самому позові зазначає період 2017 рік-2019рік зазначає про три роки і додаткову відпустки у 14 діб на рік та у той же час зазначає, що право на додаткову відпустку у нього як у учасника бойових дій відповідно до посвідчення від 15.03.2017 року, та звільнився він 20.06.2019 року, тобто були неповні роки служби, які надають право на додаткову відпустку у 14 діб. Позивач не наводить у позові обґрунтувань розрахунку компенсації саме за 42 доби, тобто за повні роки служби.
2017виниклота враховуючи, що за рік передбачено надання додаткової відпустки строком 14 днів, вважає, що компенсуватися повинно 56 днів (4х14=56).
Таким чином, позивачу необхідно зазначити з наданням відповідних доказів порушення його права саме вказаним відповідачем, доказів того, що йому не нараховувалась та не виплачена компенсація. Необхідно чітко та зрозуміло у відповідності до вимог ст.5 КАС України викласти позовні вимоги.
Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвалою суду від 23.12.2019 року позов залишений без руху та позивачу наданий 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалу суду від 23.12.2019 року по справі №420/7735/19 оприлюднено 26.12.2019 року.
Копія ухвали суду від 23.12.2019 року отримана особисто позивачем засобами поштового зв`язку 31.12.2019 року, про що в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.
Позивач у встановлений в ухвалі суду від 23.12.2019 року строк не усунув недоліки позовної заяви, клопотання про продовження строку для усунення недоліків не подав, про усунення недоліків шляхом направлення засобами поштового зв`язку суду не повідомив (згідно автоматизованої системи діловодства Одеського окружного адміністративного суду вхідної кореспонденції по справі станом 24.01.2020 року не зареєстровано).
Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Згідно з ч.5,6,8 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.
При таких обставинах в силу п.1 ч.4 ст.169 КАС України позов підлягає поверненню.
Керуючись ст.169 КАС України, суд,-
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу без розгляду.
Роз`яснити позивачу що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом
Ухвала набирає законної сили у порядку ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст. ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва