Справа № 360/3728/19
Суддя: Міронова Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року справа №360/3728/19

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді Міронової Г.М., суддів: Арабей Т.Г., Гайдара А.В., секретаря судового засідання Тішевського В.В., позивачів особисто, представника позивачів Осьмак Я.В., представника відповідача Татаринової О.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2019 р. (повне рішення судом складено 02 жовтня 2019 року у м. Сєвєродонецьк) у справі № 360/3728/19 (головуючий І інстанції суддя Борзаниця С.В.) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі 23 серпня 2019 року звернулись до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до відповідача, в якій просили:

- визнати протиправним та скасувати пункти 1, 2 наказу від 22.07.2019 № 1833 "Про покарання окремих поліцейських Сватівського ВП ГУНП в Луганській області" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 ;

- поновити сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Сватівського відділу поліції Національної поліції в Луганській області з моменту звільнення;

- поновити сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Сватівського відділу поліції Національної поліції в Луганській області з моменту звільнення;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 31.07.2019 по день поновлення на службі в поліції;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 31.07.2019 по день поновлення на службі в поліції (а.с. 3-7).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправними та скасовано пункт 2 наказу від 22.07.2019 № 1833 "Про покарання окремих поліцейських Сватівського відокремленого підрозділу Головного управління Національної поліції в Луганській області" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу від 22.07.2019 № 1833 "Про покарання окремих поліцейських Сватівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_2 .

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_2 .

Поновлено сержанта поліції ОСОБА_1 та сержанта поліції ОСОБА_2 на посадах поліцейських сектору реагування патрульної поліції Сватівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області з 31.07.2019.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції (ідентифікаційний код 40108845, місцезнаходження: 93406, Луганська обл., м. Сєвєродонецьк, вул. Вілєсова, буд. 1) в Луганській області на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту фактичного звільнення з 01.08.2019 по час прийняття судового рішення про поновлення на роботі по 27.09.2019 всього у сумі 24692,66 грн. (двадцять чотири тисячі шістсот дев`яносто дві гривень 66 коп.) з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції (ідентифікаційний код 40108845, місцезнаходження: 93406, Луганська обл., м. Сєвєродонецьк, вул. Вілєсова, буд. 1) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту фактичного звільнення з 01.08.2019 по час прийняття судового рішення про поновлення на роботі по 27.09.2019 всього у сумі 24485,61 грн. (двадцять чотири тисячі чотириста вісімдесят п`ять гривень 61 коп.) з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів (а.с. 147-153).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ГУНП в Луганській області подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що під час розгляду справи у суді першої інстанції фактів щодо порушення прав позивачів при призначенні, проведенні службового розслідування, а також притягнення та реалізації дисциплінарного стягнення встановлено не було.

Рішення суду першої інстанції обґрунтоване лише суб`єктивним оцінюванням суддею доказів, зібраних апелянтом під час проведення службового розслідування, призначено наказом ГУНП в Луганській області від 05.07.2019 року № 1697 за фактом затримання працівниками ТУ ДБР в рамках кримінального провадження за ч. 3 ст. 368 КК України працівників поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Однак, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію». Згідно ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію»). Під дисциплінарним проступком визначається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Статуту).

Частиною 2 ст. 14 Статуту передбачено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

В рамках кримінального провадження було встановлено, що позивачі використали у службовий час службовий автомобіль для вирішення своїх особистих питань не пов`язаних з виконанням поліцейськими передбачених Законом України "Про Національну поліцію» функціональними обов`язками та правил несення служби, що по суті є дисциплінарним проступком.

Порушення службової дисципліни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по суті є дискредитацією звання поліцейського та Національної поліції України як правоохоронного органу в цілому.

Представник відповідача доводи апеляційної скарги підтримала у повному обсязі.

Позивачі та їх представник проти доводів апеляційної скарги заперечували.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 23.01.2018 ОСОБА_1 прийнято на службу до Національної поліції України на підставі наказу від 23.01.2018 № 26 о/с, що підтверджується і записом у трудовій книжці від 24.01.2017 серія НОМЕР_3 (а.с. 13-14).

14.12.2017 ОСОБА_2 прийнято на службу до Національної поліції України на підставі наказу від 19.12.2017 № 88 о/с, про що вказано в трудовій книжці б/д серія НОМЕР_4 (а.с. 15-16).

На підставі рапорту від 05.07.2019 начальника УКЗ ГУНП в Луганській області Чабана В.О. наказом ГУНП в Луганській області від 05.07.2019 № 1697 призначено проведення службового розслідування за фактом затримання працівниками ТУ ДБР, розташованому у м. Краматорську, в рамках кримінального провадження № 0000056 від 27.06.2019, за частиною третьою статті 368 КК України працівників СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та визначено склад дисциплінарної комісії (а.с. 63- 64).

18.07.2019 начальником ГУНП в Луганській області Колесником С.П. затверджений висновок про результати службового розслідування за фактом події за участю поліцейських СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області, а саме: за фактом затримання поліцейських СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 КК України (а.с. 114-122).

При розгляді справи у формі письмового провадження за фактом затримання працівниками ТУ ДБР, розташованому у м. Краматорську, в рамках кримінального провадження № 0000056 від 27.06.2019, частиною третьою статті 368 КК України працівників СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дисциплінарною комісією було встановлено наступне: до ГУНП в Луганській області надійшла інформація про те, що 05.07.2019 о 16.30 працівниками ТУ ДБР та Луганського управління ДВЕ НП України в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 27.06.2019 за частиною третьою статті 368 КК України, під час несення служби на службовому автомобілі «Рено Дастер», н.з. НОМЕР_5, було затримано поліцейських СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_2 та сержанта поліції ОСОБА_1 при отриманні від громадянина ОСОБА_5 неправомірної винагороди у сумі 200 доларів США за непритягнення останнього до адміністративної відповідальності за статтею 130 КУпАП.

Наказом ГУНП в Луганській області від 22.07.2019 № 1833 за особисту недисциплінованість, безвідповідальне ставлення до виконання своїх службових обов`язків, грубе порушення вимог частини третьої пунктів 1, 2, 3, 4, 6 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», наказу НПУ від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» ігнорування вимог пункту 7 розділу II Інструкції щодо організації секторів реагування патрульної поліції відділів поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області, затвердженої наказом ГУНП в Луганській області від 25.10.2017 № 3978, вимог керівництва НПУ та ГУНП в Луганській області щодо посилення заходів із зміцнення дисципліни і законності, що виразилось у відносинах з ОСОБА_5 , які не пов`язані з безпосереднім виконанням службових обов`язків під час несення служби, поліцейського сектору реагування патрульної поліції Сватівського ВП ГУНП в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_2 (0123030) та сержанта поліції ОСОБА_1 (0123071) звільнено із служби в поліції, з зазначеним наказом 24.07.2019 позивачі були ознайомлені під особистий підпис (а.с. 30-31, 123-125).

На підставі наказу (витяг) ГУНП в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції Сватівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області, сержанта поліції ОСОБА_2 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції Сватівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 31.07.2019 (а.с. 19-20, 126).

За змістом розписок ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 31.07.2019 останні особисто отримали витяги з наказу ГУНП в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с щодо їх звільнення та трудові книжки (а.с. 128, 129).

Спірним у даній справі є правомірність прийняття відповідачем наказу від 22.07.2019 № 1833 "Про покарання окремих поліцейських Сватівського ВП ГУНП в Луганській області" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 та наказу Головного управління Національної поліції в Луганській області від 24.07.2019 № 613 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 .

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

За визначенням статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію").

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності передбачено частиною другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію".

За унормуванням пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктом 4 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі також - Дисциплінарний статут) окреслено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статті 11 Дисциплінарного статуту передбачає, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом (частина 3 цієї статті).

Поняття дисциплінарного проступку визначено статтею 12 Дисциплінарного статуту, згідно якої дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до положень статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина 2 статті).

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

За змістом ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 15 Дисциплінарного статуту окреслено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Статтею 17 Дисциплінарного статуту визначено, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення (частина 9 статті 19 Дисциплінарного статуту).

Судом встановлено, що підставою притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування за інформацією про те, що працівниками ТУ ДБР та Луганського управління ДВБ НП України, в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні від 27.06.2019 року, за ч. 3 ст. 368 КК України, під час несення служби на службовому автомобілі було затримано поліцейських СРПП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України.

З огляду на обставини, які встановлені службовим розслідуванням, було зроблено висновок про особисту недисциплінованість, безвідповідальне ставлення до виконання своїх службових обов`язків, грубе порушення вимог частини третьої пунктів 1, 2, 3, 4, 6 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», наказу НПУ від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» ігнорування вимог пункту 7 розділу II Інструкції щодо організації секторів реагування патрульної поліції відділів поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області, затвердженої наказом ГУНП в Луганській області від 25.10.2017 № 3978, вимог керівництва НПУ та ГУНП в Луганській області щодо посилення заходів із зміцнення дисципліни і законності, що виразилось у відносинах з ОСОБА_5 , які не пов`язані з безпосереднім виконанням службових обов`язків під час несення служби, поліцейським сектору реагування патрульної поліції Сватівського ВП ГУНП в Луганській області сержантом поліції ОСОБА_2 та сержантом поліції ОСОБА_1 .

Положення ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію» покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивачі, у силу своїх службових обов`язків, були зобов`язані не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Крім того, під час проведення службового розслідування позивачам було запропоновано надати пояснення, але останні від надання таких пояснень відмовились, про що власноручно зазначено у бланку пояснення (а.с. 97-98, 106-107).

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, колегія суддів вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Посилання позивачів на порушення статті 62 Конституції України є необґрунтованими, оскільки суд не вирішує питання обґрунтованості такого обвинувачення в межах кримінального провадження.

Застосування до позивачів дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивачів виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідачів пов`язана із діями, які були виявлені під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження N 0000056.

Суд зазначає, що поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.82 у справі "X.v.Austria" про неприйнятність заяви N 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.87 у справі "C.v.the" про неприйнятність заяви N 11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі "Ringvold v. Norway", заява N 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначений висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладений в постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 815/2443/16.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає прийнятті відповідачем накази від 22.07.2019 № 1833 "Про покарання окремих поліцейських Сватівського ВП ГУНП в Луганській області" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 та від 24.07.2019 № 613 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 правомірними та такими, що не суперечать чинному законодавству.

Оцінка доказів здійснюється судом за правилами статті 90 КАС України, відповідно до якої суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За приписами ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. І відповідачем доведено, що, приймаючи спірні накази, він діяв правомірно.

З урахуванням наведеного, позовні вимоги задоволенні не підлягають.

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, :

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (ч. 1 ст. 317 КАС України).

Керуючись статями 195, 308, 310, 315, п. 3, 4 ч. 1 ст. 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2019 р. - задовольнити.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2019 р. у справі № 360/3728/19 - скасувати.

Прийняти нову постанову.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку встановленому ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27 січня 2020 року.

Головуючий суддя Г.М. Міронова

Судді Т.Г. Арабей

А.В. Гайдар