Справа № 640/18397/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Ганечко О. М.,

за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Еластик» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи - Дочірнє підприємство «Гарантія-Торг», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-виробнича компанія «Будреммонтаж-2006» про скасування дозволу, за апеляційною скаргою Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Еластик» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.11.2019, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи - Дочірнє підприємство «Гарантія-Торг», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-виробнича компанія «Будреммонтаж-2006» про скасування дозволу на виконання будівельних робіт «Реконструкція існуючої адміністративної будівлі під адміністративно-офісний центр та під офісно-житлові приміщення з організацією закладів громадського харчування» за адресою: м. Київ, вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі м. Києва №ІУ90 від 15 лютого 2019 року, виданого ДП «Гарантія-Торг» та ТОВ «БВК «Будреммонтаж-2006» відповідачем.

Позивач повідомив, що про наявність оскаржуваного дозволу йому стало відомо з листа Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 04.04.2019 №10/0404102/2.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від від 01.10.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Враховуючи те, що факт пропуску позивачем строку звернення до суду виявлено судом після відкриття провадження у справі, а вказані ДП «НДІ «Еластик» підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані судом неповажними, а інших підстав судом не знайдено, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.11.2019 позовну заяву залишено без розгляду відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судове засідання з`явився представник апелянта, підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити. Представник ТОВ «Будівельно-виробнича компанія «Будреммонтаж-2006» просив залишити постановлену ухвалу без змін. До суду також надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Інші учасники процесу, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, відсутні клопотання від учасників справи про розгляд справи за їх участю, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без участі осіб, які не з`явилися.

Заслухавши суддю-доповідача, представника апелянта та третьої особи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що після відкриття провадження у справі, до суду надійшла заява третьої особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-виробнича компанія «Будреммонтаж-2006» про залишення позову без розгляду з огляду на пропущення позивачем строку звернення до суду.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, зокрема, що посилання позивача на лист Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 04 квітня 2019 року, з якого ДП «НДІ «Еластик» дізнався про існування оскаржуваного дозволу, є безпідставними, а причини пропущення строку звернення до адміністративного суду з позовом - неповажні.

Вказане, на думку заявника, підтверджується актом огляду приміщення прибудови до корпусу №11 від 06 лютого 2019 року, складений позивачем, відповідно до якого ДП «НДІ «Еластик» знав про будівельні роботи, які проводились. Також, листом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.03.2018 за вих. №01.1-07/63, що свідчить про обізнаність позивача щодо початку будівництва.

У позові ДП «НДІ «Еластик» посилається на фотографії початку будівництва, датовані січнем-березнем 2018 року, що підтверджує обізнаність позивача з будівельними роботами на об`єкті та можливість оскарження ним декларації про початок виконання будівельних робіт.

Також, листом ДП «НДІ «Еластик» від 14 лютого 2019 року №01-07/74 «Стосовно будівництва по вул. В.Сосюри,6 в м. Києві», адресованим ТОВ «БВК «Будреммонтаж-2006», позивач зазначає електронне посилання на сторінку сайту, де викладена інформація та дозвільні документи Житлового комплексу «Дніпровська мрія» за адресою: вул. В.Сосюри, 6, м. Київ, що підтверджує про обізнаність позивача щодо будівництва та про видані дозвільні документи.

Як вказує апелянт, будівельні роботи на об`єкті реконструкції були розпочаті задовго до видачі оскаржуваного дозволу на виконання будівельних робіт № ІУ 90 від 15.02.2019, а саме у І кварталі 2018 року. Починаючи з січня 2018 року позивач листувався з Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, Київською міською державною адміністрацією, Державним архітектурно-будівельним контролем України та неодноразово інформував органи державної влади про проведення будівництва в санітарно-захисній зоні підприємства. На всі запити підприємства щодо видачі дозволу на виконання будівельних робіт, інформацію про отримання дозволу № ІУ 90 від 15.02.2019 р. ДП «НДІ «Еластик» отримало з листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 04.04.2019 р.

Разом з тим, відповідно до змісту листа ДАБІ України від 04 квітня 2019 року №10/26-10/0404/02/2, копія якого наявна в матеріалах справи, інформація про оскаржуваний дозвіл, його реквізити - відсутня.

Також колегія суддів враховує, що згідно з п. 10 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, видача дозволу здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Законів України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та «Про адміністративні послуги».

Відповідно до п.п. 2, 9, 10 Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів №92, реєстр ведеться з метою забезпечення, зокрема, обліку дозволів на виконання будівельних робіт.

До реєстру вносяться відомості про:

а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів;

б) найменування та місцезнаходження об`єкта будівництва;

в) замовника (зміну замовника);

для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ, номер телефону;

для фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові, серія і номер паспорта, реєстраційний номер облікової картки платника податків (не зазначається фізичними особами, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті), місце проживання;

г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру;

ґ) підрядну (зміну підрядної), проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності));

д) авторський і технічний нагляд (його зміну), головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта (прізвище, ім`я та по батькові особи, серія та номер кваліфікаційного сертифіката), коригування проектної документації;

е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).

Електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.

Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт Держархбудінспекції.

Таким чином, оскаржуваний дозвіл є загальнодоступною інформацією та опублікований на сайті відповідача за посиланням https://dabi.qov.ua/declarate/list.php, який є публічним, а тому позивач міг дізнатися про видачу дозволу на сайті ДАБІ України, яка є у загальному доступі.

Відповідно ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Колегія суддів зазначає, що ст. 123 КАС України передбачено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Так, ч. 3-4 ст.123 КАС України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи положення вказаної норми, у випадку якщо відсутні підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Позивач оскаржує дозвіл на виконання будівельних робіт «Реконструкція існуючої адміністративної будівлі під адміністративно-офісний центр та під офісно-житлові приміщення з організацією закладів громадського харчування» за адресою: м. Київ, вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі м. Києва від 15 лютого 2019 року, виданого ДП «Гарантія-Торг» та ТОВ «БВК «Будреммонтаж-2006». Разом з тим, до суду з адміністративним позовом звернувся лише 26.09.2019.

Разом з тим, сукупність досліджених документів свідчить про те, що позивач знав або повинен був знати про порушення своїх прав, що свідчить про звернення до суду з пропуском строку встановленого чинним законодавством для такого звернення.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк був пропущений та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню до суду, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Однак, позивач пропустив визначений строк звернення до суду з даним адміністративним позовом та суд не вбачає поважних причин для його поновлення.

Відповідно до практики ЕСПЛ, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Слід зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників процесу та своєчасного виконання ними передбачених процесуальним законом певних процесуальних дій. Інститут строків у судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків необхідне для досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Еластик» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.11.2019 у справі за адміністративним позовом Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «Еластик» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи - Дочірнє підприємство «Гарантія-Торг», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-виробнича компанія «Будреммонтаж-2006» про скасування дозволу - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.11.2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко

Повний текст ухвали виготовлено 27.01.2020.