Справа № 314/1526/19(2-адр/214/1/2020)
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 січня 2020 року м. Дніпросправа № 314/1526/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,

перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року про відмову в ухваленні додаткового рішення у справі

за позовом ОСОБА_1

до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізькій області Антонова Кирила Анатолійовича

про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

30 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Вільнянського районного суду Запорізької області із позовом до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізькій області Антонова Кирила Анатолійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Вільнянського районного суду Запорізької області від 06 вересня 2019 року у справі №314/1526/19 позов ОСОБА_1 - задоволено повністю.

18 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції із заявою про ухвалення додаткового рішення по суті справи.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення - відмовлено.

Позивач - ОСОБА_1 , не погодившись з ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року, оскаржив її в апеляційному порядку.

Перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає поверненню, на підставі наступного.

Відповідно до частини першої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною другою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Частиною третьою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що перелік дій, які суд може визнати зловживанням процесуальними правами, наведений у частині другій статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, не є вичерпним.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що текст апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року у справі №314/1526/19 містить образливі висловлювання, у тому числі особисті характеристики відносно:

- інспектора Управління патрульної поліції в Запорізькій області Антонова Кирила Анатолійовича - відповідача у даній справі;

- судді Вільнянського районного суду Запорізької області Кофанова А.В., який виніс оскаржувану ухвалу у даній справі;

- голови Вільнянського районного суду Запорізької області Кіяшко В.О.

Застосування позивачем образливих висловлювань в тексті апеляційної скарги, які дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, колегія суддів розцінює, як зловживання Молодцовим Артемом Ігоровичем процесуальними правами позивача у даній адміністративний справі.

Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Європейський суд з прав людини вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку про допущення ОСОБА_1 зловживання його процесуальними правами, що є підставою для повернення апеляційної скарги на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року на підставі частини третьої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 36, 39-40, 45, 248, КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 03 січня 2020 року у справі №314/1526/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Запорізькій області Антонова Кирила Анатолійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова