Справа № 640/14343/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Парінова А.Б.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо зменшення процентної ставки розміру його пенсії з 90 % до 70 % відповідних сум грошового забезпечення під час перерахунку раніше призначеної йому пенсії, який був проведений на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21.02.2018 № 103.

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести йому з 01 січня 2018 року перерахунок пенсії у розмірі 90 % відповідних сум грошового забезпечення, що встановлені постановою Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704 та постаново Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категорія осіб"» від 21.02.2018 № 103 та виплатити йому таку перераховану пенсію, з урахуванням положень пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категорія осіб» від 21.02.2018 № 103 та проведених виплат.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року позовну заяву залишено без руху з підстав відсутності документа про сплату судового збору. Надано позивачеві строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2019 року позовну заяву повернуто позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України у зв`язку із неусуненням виявлених недоліків позовної заяви.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Свою апеляційну скаргу мотивує тим, що ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року він не отримав, а суд, повертаючи його позов, помилково застосував положення процесуального закону, встановлені для вручення судових повісток.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, повертаючи позовну заяву позивачеві, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення заявленого позову з огляду на наступне.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За правилами ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З аналізу наведених норм КАС України вбачається, що метою залишення позову без руху є усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

При цьому, особа, яка подала позов не у відповідності до встановлених вимог, має бути обізнана про недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і строк, встановлений для усунення недоліків.

Зі змісту ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року про залишення позовної заяви без руху вбачається, що позивачу судом першої інстанції було надано п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії цієї ухвали.

Таким чином, початком перебігу строку для позивача для усунення недоліків позовної заяви є отримання ним ухвали про залишення позову без руху.

За правилами частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року була скерована позивачеві рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення 08 серпня 2019 року.

Згідно з інформацією, зазначеною у повідомленні про вручення поштового відправлення зі штриховим ідентифікаторам № 708, копію ухвали скаржнику не вручено, а поштове відправлення повернуто до суду з відміткою - повернуто «за закінченням терміну зберігання».

Водночас, положеннями статті 251 КАС України повернення рекомендованих листів з відміткою «за закінченням терміну зберігання» не прирівнюється до вручення судового рішення.

Отже, подібна відмітка не давала суду обґрунтованих процесуальних підстав для підтвердження факту належного повідомлення сторони у судовій справі, зокрема не визначала, чи адресат відмовився від отримання судового повідомлення, чи адресат відсутній, чи особу, якій адресовано судове рішення, не виявлено за місцем проживання.

Будь-які інші докази вручення судового рішення в матеріалах справи також відсутні, хоча позивачем в позові зазначено контактний номер телефону та адресу електронної пошти, отже використані судом першої інстанції засоби повідомлення особи про прийняте судове рішення не є вичерпними.

За таких обставин, враховуючи, що судом першої інстанції повернуто позов без належного встановлення дати отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, що є обов`язковою умовою для повернення, колегія суддів приходить до висновку, що у суду першої інстанції не було підстав для повернення заявленого позову, оскільки у будь-якому випадку початок перебігу строку для усунення недоліків позовної заяви пов`язується з отриманням (врученням) позивачем відповідної ухвали.

Відповідно до вимог ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Таким чином, апеляційним судом встановлено помилкове застосування судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до безпідставного повернення позовної заяви, у зв`язку з чим, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2019 року - скасувати.

Адміністративну справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Б. Парінов

< Справа слухалась у (обов`язкове для заповнення) >