Справа № 345/5438/19
Суддя: Мигович О. М.
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №345/5438/19
Провадження № 2-а/345/5/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.01.2020 року м. Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі :

головуючого судді Мигович О.М.

секретаря судового засідання Бабійчук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справуза адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської радипро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №02-10/09 від 22.08.2019 року. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує, що згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення № 02-10/09 від 22.08.2019 року замовником ОСОБА_1 здійснено будівельні роботи на об`єкті з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 шляхом втручання в огороджувальні конструкції будинку з влаштуванням окремого входу та прибудовою сходової площадки із сходами щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) без набуття права на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Даною постановою позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у pозмірі 17 000 грн.

Зазначає що дана постанова винесена відповідачем незаконно,суперечить вимогам чинного законодавства. Відомості зазначені в приписі, протоколі та акті від 08.08.2019 року, зокрема те, що ОСОБА_1 відмовилась від підпису та отримання копії документу, є недостовірними, так як жодний з цих процесуальних документів не складався у її присутності, що є порушенням ст.268 КУпАП. Також зазначає, що в даному випадку мало місце саме влаштування дверного прорізу в зовнішній стіні балкону на першому поверсі житлового будинку, що дає підстави стверджувати, що в квартирі було здійснено саме перепланування без втручання в несучі чи огороджувальні конструкції будівлі, а не реконструкцію. Також відповідачем не надано належних підтверджуючих документів, те, що об`єкт будівництва: встановлення металевої сходової площадки із сходами, за адресою АДРЕСА_2 .Калуш вул.Карака, АДРЕСА_1 відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2 середні наслідки.

Вважає, що при винесенні постанови, відповідачем не було повно з`ясовано обставини справи, що мають істотне значення для справи, постанова не вмотивована і не підтверджена доказами, які б свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення.

Представник позивача Німак М.Я. адміністративний позов підтримав з підстав, що наведені в такому, просить позов задовольнити та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення.

Представник відповідача начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради Топоров А,В. подав до суду відзив, в якому зазначив, що при винесенні оскаржуваної постанови він діяв в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю; документи, які складені за результатами вжитих заходів є законними та обгрунтованими. Просив відмовити у задоволенні позову за безпідставністю.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, прийшов до висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ст.287 КУпАП України постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено.

Стаття 72 КАС України передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, відділом ДАБК 18.07.2019 року ОСОБА_1 було направлено повідомлення про проведення позапланового заходу, що підтверджується копією розрахункового документа відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованого поштового відправлення № 868.

Згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 37/02-03 від 18.07.2019 року підставою проведення позапланової перевірки об`єкта «Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 » було виявлення факту самочинного будівництва.

Під час проведення позапланової перевірки копія направлення для проведення планового (позапланового) заходу була надана позивачу, також посадовими особами відділу було пред`явлено службові посвідчення. Даний факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_1 , який остання поставила на направленні № 37/02-03 від 18.07.2019 року.

Тобто позивач була ознайомлена з направленням для проведення перевірки, а отже і з самим фактом її проведення.

За таких обставин твердження позивача про її відсутність під час проведення перевірки є безпідставними.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 03.10.2018 року у справі № 210/954/17(2-а/210/64/17), в якій Суд зазначає, що враховуючи факт ознайомлення особи з направленням, що підтверджується її підписом, Суд відхиляє доводи позивача про відсутність його під час проведення перевірки.

Документи, складені за результатами проведення позапланової перевірки (акт № 2 від 08.08.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 08.08.2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.08.2019 року) були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням, що підтверджується розрахунковим документом відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (поштове відправлення № 015). Тобто посадовими особами відділу виконано обов`язок щодо повідомлення суб`єкта містобудування про час і місце розгляду справи.

Щодо відсутності відомостей про направлення оскаржуваної постанови позивачу, то такі посилання позивача не відповідають дійсності, оскільки один примірник постанови від 22.08.2019 року № 02-10/09 був надісланий позивачу рекомендованим листом з повідомленням, згідно вимог п. 22 Порядку, що підтверджується розрахунковим документом відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (поштове відправлення № 070).

Таким чином, посадовими особами відділу дотримано порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення № 02-10/09 від 22.08.2019 року замовником ОСОБА_1 здійснено будівельні роботи на об`єкті з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 шляхом втручання в огороджувальні конструкції будинку з влаштуванням окремого входу та прибудовою сходової площадки із сходами щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) без набуття права на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

За змістом ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Згідно п. 3.22 ДБН В.2.6-31:2016 «Теплова ізоляція будівель» огороджувальні конструкції це будівельні конструкції, що створюють теплоізоляційну оболонку будинку для збереження теплоти для опалення та/або охолодження приміщень, захисту від кліматичних впливів, поділу будинку на відокремлені частини або приміщення з різними температурними та вологісними умовами експлуатації.

Таким чином зовнішня стіна балкону відповідає ознакам огороджувальних конструкцій.

Тому висновок позивача про те, що виконані на об`єкті роботи відносяться до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію є безпідставним та необґрунтованим, так як у даному випадку має місце втручання в огороджувальні конструкції будинку.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави зробити висновок про те, що позивач здійснила будівельні роботи з реконструкції квартири, змінивши її геометричні розміри шляхом прибудови сходової площадки, а також втрутилась в огороджувальні конструкції будинку шляхом влаштування окремого входу до квартири. При цьому зазначені будівельні роботи здійснені без отримання документів, що дають право на їх виконання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові будинки понад чотири поверхи;

об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, об`єкт будівництва «Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 » було віднесено до класу наслідків (відповідальності) середні наслідки - СС2 на підставі ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» за ознакою житлові будинки понад чотири поверхи.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7, п. 8, та п. 16 Порядку № 553 та ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено право відповідача проводити перевірки суб`єктів господарювання, за результатами яких складати акти, виносити обов`язкові до виконання приписи, розглядати відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладати штрафи.

Згідно з п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідно до п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі- Постанова №244) визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до Постанови №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами перевірки складається протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Окрім цього, згідно з п. 11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абз. 3 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 будівельні роботи можуть виконуватись замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми ( СС2) наслідками.

В свою чергу, порядок накладення адміністративного стягнення, в тому числі, за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, визначений КУпАП.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

Відповідно до ч.4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до ч.5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків ( відповідальності) належать до об`єктів з середніми ( СС2) наслідками.

Згідно з п.5 Постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 п. 7.2 Будівельні роботи на об`єкті будівництва мають здійснюватись на підставі декларативно-дозвільних документів на їх виконання у відповідності з вимогами законодавства

Частина 1 статті 37 вказаного Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об"єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на момент проведення перевірки відомості про реєстрацію документів, що дають право на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 - відсутні, що в свою чергу кваліфікується, як виконання будівельних робіт без дозволу на виконання зазначених робіт.

Відповідно до ч.6 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що відповідач при проведенні позапланової перевірки, проведеної на об`єкті з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 встановив втручання в огороджувальні конструкції будинку з влаштуванням окремого входу та прибудовою сходової площадки із сходами щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2) без набуття права на виконання будівельних робіт. Оскільки виконувати такі роботи без реєстрації дозволу заборонено, тому Відділ ДАБК при прийнятті оскаржуваної постанови 22.08.2019 року діяв правомірно відносно позивача, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Оцінивши докази, які є у справі, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 10, 90, 241-246, 286 КАС України КАС України, суд,

Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення відмовити.

Рішення може бути оскаржене до восьмого апеляційного адміністративного суду, що включає Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Рівненську та Тернопільську область з місцезнаходженням у місті Львові шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний термін з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий