Справа № 823/1430/17
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1430/17 Суддя (судді) першої інстанції: О.А. Рідзель
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Ганечко О. М., Василенка Я. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2017 р.

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ відповідача в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі з 17.08.2017, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Черкаський окружний адміністративний суд рішенням від 15 грудня 2017 року, вийшовши за межі заявлених позивачем вимог, позов задовольнив повністю: визнав протиправним та скасував наказ ДПП від 10 серпня 2017 року № 1258 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині звільнення інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції; визнав протиправним та скасував наказ ДПП від 17 серпня 2017 року № 303 о/с «По особовому складу» про звільнення інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції; поновив з 18 серпня 2017 року ОСОБА_1 на посаді інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП; стягнув з ДПП на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 18148,69 гривень.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2018 року скасовано рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2017 року повністю та відмовлено повністю у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до ДПП про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Постановою Верховного Суду від 13.11.2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2018 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. До суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача.

Наявні в матеріалах справи докази, на підставі яких судом першої інстанції винесено рішення дозволяють суду апеляційної інстанції розглядати справу та робити висновки стосовно законності рішення суду першої інстанції.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи убачається, що на підставі наказу № 2763 від 12.06.2017 «Про призначення та проведення службового розслідування» з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни командиром роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції Андарак Світланою Володимирівною, що мало місце 09.06.2017 за адресою: АДРЕСА_1 та спростування чи підтвердження інформації висвітленої в сюжеті видання «Вичерпно» командиром роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції Андарак Світланою Володимирівною, яка у позаслужбовий час, озвучила інформацію, що досить негативно вплинула на репутацію Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції. Відповідно до п. 4 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію», п. 9 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», ч.ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», п.п. 2.2.1, 2.2.11, 2.5, 2.6 Інструкції «Про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України» затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 12.03.2013 № 230 призначено службове розслідування.

За наслідками проведеного розслідування 14.07.2017 складено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими співробітниками Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції, затверджений 10.08.2017 начальником Департаменту патрульної поліції підполковником поліції ОСОБА_2

Згідно з вказаного висновку, 09.06.2017 до Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції прийшло близько двадцяти працівників патрульної поліції роти № 3 із питанням чому було відсторонено від виконання службових обов`язків командира роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_3 . При цьому, молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 запросив журналістів з інформаційного видання «Вичерпно», а також журналіста ОСОБА_6 , яким попередньо було повідомлено, що особовий склад роти № 3 УПП в м. Черкаси ДПП на цій зустрічі має намір висловити недовіру начальнику УПП в м. Черкаси ДПП - ОСОБА_13

13.06.2017 об 11 год. 00 хв. в конференц-залі Громадської спілки «Агенція підтримки підприємництва та інвестицій» відбулася прес-конференція окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП з питання висловлення недовіри начальнику УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_13 та його заступникам. На даній конференції лейтенант поліції ОСОБА_3., молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 , лейтенант поліції ОСОБА_1 , лейтенант поліції ОСОБА_7 та лейтенант поліції ОСОБА_29 розповідали представникам преси та громадськості, що від начальника УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_13 надходять незаконні накази, які полягають у вказівці вибірково зупиняти окремі транспортні засоби для складання на водіїв відповідних транспортних засобів адміністративних матеріалів.

З метою надання оцінки правомірності дій керівника УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_13 за вище вказаними фактами було призначено службове розслідування, у ході проведення якого, для всебічного та об`єктивного дослідження обставин події, відділом моніторингу Управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП, серед іншого отримано пояснення і від вказаних вище осіб.

Опитаний в ході службового розслідування інспектор роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 надав такі пояснення.

В березні 2016 року, лейтенантом поліції ОСОБА_1 депутату Черкаської обласної ради ОСОБА_10 була винесена постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху (зупинка в зоні дії знаку 3.34). В листопаді/грудні 2016 року начальник Управління ОСОБА_13 віддав усну вказівку щодо накладення на вказану особу повторного адміністративного стягнення, мотивуючи це тим, що у позивача є досвід спілкування з вказаною особою.

У лютому 2017 року лейтенант поліції ОСОБА_1 став свідком наради, яка відбувалася за участі командира роти № 3 ОСОБА_3 , начальника Управління ОСОБА_13 , заступника начальника Управління ОСОБА_14. та заступника командира батальйону Управління ОСОБА_12 , та чув, як ОСОБА_13 та ОСОБА_14 на високих тонах розмовляли з ОСОБА_3 , вказуючи їй щоб ні вона, ні її підлеглі не чіпали автомобілі з номерними знаками невстановленого зразка на зеленому фоні, вказуючи що їм надано певний час для постановлення таких транспортних засобів на облік. Також, заявили лейтенанту ОСОБА_3 , що якщо вона не зупиниться до неї буде застосовано дисциплінарне стягнення та знято з посади.

Також, у лютому місяці 2017 року позивачем був зупинений автомобіль біля магазину «Molly», що розташований в м. Черкаси по бульвару Шевченка , під керуванням громадянина ОСОБА_15 , та який мав явні ознаки алкогольного сп`яніння. У зв`язку з чим, було складено відносно останнього протокол по ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову, а транспортний засіб евакуйовано у зв`язку з тим, що ОСОБА_15 не мав до кого звернутись для того щоб забрали його автомобіль.

Згодом ОСОБА_15 написав заяву в прокуратуру про те, що його побили. Після чого, молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 довели до відома наказ на проведення службового розслідування відносно нього та відсторонили від займаної посади на час його проведення. Хоча в даній події брали участь патрульні поліцейські ОСОБА_1 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 .

15.05.2017 лейтенант поліції ОСОБА_1 надіслав доповідну до Департаменту патрульної поліції з інформацією про те, що 13.05.2017 начальник Управління ОСОБА_13 вимагав від нього надати неправдиві свідчення щодо молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про те, що той побив водія ОСОБА_15 , на що отримав відмову. Після чого начальник Управління ОСОБА_13 заявив, що тоді відносно лейтенанта поліції ОСОБА_19 буде розпочато службове розслідування.

Також, 04.06.2017 лейтенантом поліції ОСОБА_1 затримано громадянина ОСОБА_20 за вчинення порушень передбачених ст. 173 (дрібне хуліганство) та ст. 185 (злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського) КУпАП, також було відібрано пояснення у семи свідків, де останні пояснили, що порушник поводив себе неадекватно, бив людину, кидав товари, виражався нецензурною лайкою, хапав ОСОБА_1 за кобуру де знаходилась зброя.

В подальшому, за твердженням позивача начальник Управління ОСОБА_13 викликав лейтенанта поліції ОСОБА_1 до себе в кабінет, де спочатку намагався пояснити йому порушення вчиненні ним під час вказаної вище події та після чого заявив, що на останнього буде накладено дисциплінарне стягнення.

Опитаний в ході службового розслідування начальник УПП в м. Черкаси ДПП лейтенант поліції ОСОБА_13 пояснив таке.

В зв`язку з тим, що на адресу УПП в м. Черкаси ДПП постійно надходять численні скарги від громадян по причині перевищення службових повноважень працівниками роти № 3 та інформація по даним зверненням систематично вноситься до єдиного реєстру досудових розслідувань, 08.06.2017 в службовому кабінеті начальника Управління ОСОБА_13 відбулась розмова останнього з командиром роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_3 , під час якої лейтенант поліції ОСОБА_13 в черговий раз озвучив всі недоліки та проблеми, які відбуваються з підпорядкованим ОСОБА_3 особовим складом. Хоча лейтенанту поліції ОСОБА_3 неодноразово наголошувалося на необхідність дотримання законності під час несення служби її підлеглими, зокрема молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та лейтенантом поліції ОСОБА_1 , проте остання до всіх подібних зауважень завжди ставилася не відповідально та критично, наголошуючи при цьому, що її підлеглі діють тільки в межах чинного законодавства України.

Оскільки згідно зі ст. 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати, по завершенню цієї розмови начальник ОСОБА_13 , не маючи жодного упередженого ставлення до останньої, запропонував ОСОБА_3 щоб вона добровільно написала рапорт на перевод з командира роти № 3 на посаду інспектора в іншу роту, так як вона не справляється із службовими обов`язками. На що лейтенант поліції ОСОБА_3 , нічого не відповівши покинула службовий кабінет.

09.06.2017 до УПП в м. Черкаси ДПП прийшло близько двадцяти працівників патрульної поліції роти № 3 із питанням чому лейтенанта поліції ОСОБА_3 було відсторонено від виконання службових обов`язків командира роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП. При цьому, молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 запросив журналістів з інформаційного видання «Вичерпно», а також журналіста ОСОБА_6 , яким попередньо було повідомлено, що особовий склад роти № 3 УПП в м. Черкаси ДПП на цій зустрічі має намір висловити недовіру начальнику УПП в м. Черкаси ДПП - ОСОБА_13 Після того, як лейтенант поліції ОСОБА_13 відповів працівникам патрульної поліції роти № 3 на всі запитання, останній дав журналістам коротке інтерв`ю стосовно ситуації, яка склалася.

Згодом, 13.06.2017 об 11 год. 00 хв. в конференц-залі Громадської спілки «Агенція підтримки підприємництва та інвестицій» відбулася прес-конференція окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП з питання висловлення недовіри начальнику УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_13 та його заступникам. На даній конференції лейтенант поліції ОСОБА_3., молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 , лейтенант поліції ОСОБА_1 , лейтенант поліції ОСОБА_7 та лейтенант поліції ОСОБА_29 розповідали представникам преси та громадськості, що від начальника УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_13 та його заступників надходять незаконні накази, які полягають у вказівці вибірково зупиняти окремі транспортні засоби для складання на водіїв відповідних транспортних засобів адміністративних матеріалів, а також про перевищення керівним складом Управління службових повноважень. При цьому, жодних підтверджуючих фактів щодо перевищення службових повноважень на цій прес-конференції надано не було, пояснюючи це тим, що всі докази втрачені.

Начальник Управління Кокоба О.М, вважає, такі дії окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП недопустимими та такими, що перешкоджають роботі структурного підрозділу і негативно впливають на репутацію Національної поліції в цілому.

Крім того, зазначив, що жодних погроз щодо проведення службового розслідування стосовно лейтенанта поліції ОСОБА_1 та притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності від нього не надходило.

Також пояснює, що 20.03.2017 до нього на підпис надійшов лист від інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 про вилучення відеозапису з камер відео спостереження АЗС «WOG», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. 30 років Перемоги, 7/1. Як пояснив лейтенант поліції ОСОБА_1 , не повідомляючи при цьому жодних подробиць, даний відеозапис йому потрібен був для долучання до матеріалів справі за ст. 130 КУпАП.

Як з`ясувалося пізніше, лейтенант поліції ОСОБА_1 та молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 , мали на меті таким чином довести порушення Правил дорожнього руху України старшим лейтенантом поліції ОСОБА_21 , яка на їхню думку 17.03.2017 керувала автомобілем «Chevrolet Niva» в стані алкогольного сп`яніння. Також, з цією метою молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 були опитані ОСОБА_22 (оператор АЗС «WOG») та ОСОБА_23 (помічник оператора АЗС «WOG»), які своїми письмовими поясненнями зазначили, що 17.03.2017 р. близько 02 год. 00 хв. на з АЗС «WOG» за вказаною вище адресою, під`їхав автомобіль «Chevrolet Niva», з якого вийшла старший лейтенант поліції ОСОБА_21 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме хитка хода, почервоніння обличчя, зухвала поведінка, яка намагалася придбати тютюнові вироби. Після цього, остання, повернувшись до свого автомобіля, декілька разів затиснула на педаль газу та різко зрушила з місця. Про цю подію було повідомлено працівникам патрульної поліції, що знаходились неподалік, а саме інспектору роти № 1 батальйону УПП м. Черкаси ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_24 та інспектору роти № 2 батальйону УПП м. Черкаси ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_25 , які для об`єктивного встановлення даної обставини попрямували за вказнаним автомобілем, яким керувала ОСОБА_21 .

В подальшому, 28.03.2017 інспектором роти № 1 УПП м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_24., зазначено, що 17.03.2017, він у складі екіпажу патрульної поліції «Отава - 0102» разом із інспектором роти № 2 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_25. Близько 02 год. 00 хв. перебуваючи на АЗС «WOG», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. 30 років Перемоги, 7/1, лейтенант поліції ОСОБА_24 помітив, як від заправочної станції від`їхав автомобіль«Chevrolet Niva» під керуванням інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в м. Черкаси ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_21 . Згодом до працівників патрульної поліції екіпажу «Отава - 0102» підійшов працівник АЗС та повідомив, що на його думку вказана особа, перебуває в стані алкогольного сп`яніння. Тому, працівники патрульної поліції екіпажу «Отава - 0102» вирішили перевірити дану інформацію та розпочали рух на службовому автомобілі «Toyota Prius» по вул. Сумгаїтській в м. Черкаси в напрямку можливого руху автомобіля під керуванням старшого лейтенанта ОСОБА_21 . Однак проїхавши на вул. Смілянській до виїзду з міста Черкаси, автомобіль «Chevrolet Niva» так і не був помічений. В зв`язку з чим, був здійснений дзвінок на мобільний телефон старшого лейтенанта ОСОБА_21 , яка в ході розмови повідомила, що дійсно зараз знаходиться за кермом автомобіля та в даний момент вже прямує з м. Черкаси до м. Сміла. При цьому, мова останньої була зрозумілою та чіткою, підстав вважати, що старший лейтенант поліції ОСОБА_21 керувала автобілем в стані алкогольного сп`яніння у лейтенанта поліції ОСОБА_24 не виникло.

Також, для з`ясування всіх обставин справи, 24.03.2017 був здійснений виїзд працівників відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Черкаси ДПП на вищезазначену АЗС «WOG», де була опитана працівниця заправочної станції ОСОБА_26 , яка засвідчила своїм письмовим поясненням те, що 19.03.2017, близько 19 год. 15 хв., вона прийшла на своє робоче місце, де до неї звернулася її колега ОСОБА_22 та повідомила, що під час робочої зміни до неї підходив працівник патрульної поліції ОСОБА_4 та запропонував написати письмове пояснення про обставин події, яка мала місце 19.03.2017 близько 02 год. 00 хв., щодо керування старшим лейтенантом поліції ОСОБА_21 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння. Також ОСОБА_22 повідомила, що своє пояснення вона написала зі слів молодшого лейтенанта ОСОБА_4 .

Потім, цей же працівник поліції підійшов до помічника оператора ОСОБА_27 і почав відбирати пояснення у нього, при цьому написавши його власноруч, молодший лейтенант ОСОБА_4 , попросив останнього поставити свій підпис. В своїх поясненнях ОСОБА_27 наголошував на тому, що на його думку лейтенант поліції ОСОБА_21 не перебувала в стані алкогольного сп`яніння. Даний факт підтвердила і ОСОБА_22 в своїх поясненнях.

Враховуючи вищевикладене та те, що факт можливого вчинення інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в м. Черкаси старшим лейтенантом поліції ОСОБА_28 .В. адміністративного правопорушення не був встановлений на місці у визначеному чинним законодавством порядку, а всі докази щодо її вини ґрунтувалися лише на здогадах лейтенанта поліції ОСОБА_1 , молодшого лейтенанта ОСОБА_4 та поясненнях, що відібрані у працівників АЗС «WOG», достовірність яких викликає великі сумніви, службове розслідування щодо обставини керування 17.03.2017 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_21 автомобілем «Chevrolet Niva» в стані алкогольного сп`яніння не проводилось.

У зв`язку з вищевикладеним у висновку службового розслідування Департаментом патрульної поліції Національної поліції України зазначено, що дії лейтенанта поліції ОСОБА_1 перешкоджають роботі структурного підрозділу і негативно впливають на репутацію Управління патрульної поліції в м. Черкаси Департаменту патрульної поліції та Національної поліції в цілому, а тому в діях останнього вбачається вчинення дисциплінарного проступку.

За наслідками проведеного службового розслідування за вчиненння дисциплінарних проступків, що виразилися у порушенні вимог п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 9, 11, ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 4 ч. 2, п. 2 ч. 4, п. 1 ч. 7 розділу ІІ Правил етичної поведінки працівника апарту Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом МВС України від 28.04.2016 № 326, п.п. 1, 2, 7, 8 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, на підставі п. 8 ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, до інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Крім того, наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.08.2017 № 1258 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» на підставі вказаного вище висновку службового розслідування до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 17.08.2017 № 303 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» позивача звільнено зі служби в поліції за ч. 1 ст. 77 цього Закону (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту ОВС України).

Позивач вважаючи оскаржувані накази, якими останнього звільнено зі служби в поліції, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі - в редакції, на час виникнення спірних правовідносин).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Як визначено ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний, 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (ч.1), підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до абзацу 1 преамбули Дисциплінарного статуту цей Статут визначає сутність службової дисципліни, обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - особи рядового і начальницького складу) стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно зі ст. 11-12 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту: Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (ст. 18 Статуту).

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються,

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Під час службового розслідування забезпечується повне, всебічне і об`єктивне дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, а також недопущення порушення прав та законних інтересів учасників службового розслідування (п. 6.2 Інструкції).

Відповідно до пункту 1.1 Розділу І Інструкції №230 ця Інструкція визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (далі також - особи РНС) у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні.

Згідно з пунктом 1.2 Розділу І Інструкції №230 службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з`ясування інших обставин.

Пунктом 2.1. Розділу ІІ Інструкції №230 встановлено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Відповідно до п.8.1 р.8 Інструкції, підсумковим документом службового розслідування, є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. У резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, що передбачає п.8.4 р.8 Порядку.

Згідно з пунктами 2.5. та 2.6. Розділу ІІ Інструкції №230 підстави для призначення службового розслідування можуть міститися в службових документах осіб РНС, матеріалах перевірок, письмових зверненнях громадян України, осіб без громадянства та іноземців, депутатських запитах та зверненнях народних депутатів України, повідомленнях уповноважених органів досудового розслідування, заявах і повідомленнях інших правоохоронних органів, підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації або в інших документах, отриманих в установленому законодавством України порядку.

Як встановлено, 13.06.2017 об 11 год. 00 хв. в конференц-залі Громадської спілки «Агенція підтримки підприємництва та інвестицій» відбулася прес-конференція окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП з питання висловлення недовіри керівництву УПП в м. Черкаси ДПП.

Однак, службове розслідування згідно з наказом від 12 червня 2017 року № 2763 розпочато щодо подій, що мали місце 09.06.2017, але під час службового розслідування надано оцінку подіям, що мали місце після її призначення, а саме 13.06.2017, що свідчить про вихід за межі предмету службового розслідування, визначені наказом від 12.06.2017 № 2763.

Будь-якого обґрунтування необхідності та підстав для проведення службового розслідування за подіями 13.06.2017 відповідачем не надано.

Як встановлено судом, позивача було звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарних проступків, що виразилися у порушенні вимог п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 9, 11, ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 4 ч. 2, п. 2 ч. 4, п. 1 ч. 7 розділу ІІ Правил етичної поведінки працівника апарту Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, п.п. 1, 2, 7, 8 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських.

Статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» затверджено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Відповідно до статті 8 Дисциплінарного статуту начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів, наказів, норм моралі, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Разом з тим, судом не встановлено обставини, що викладені у висновку службового розслідування, щодо порушення лейтенантом поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилися у порушенні вимог п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 9, 11, ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 4 ч. 2, п. 2 ч. 4, п. 1 ч. 7 розділу ІІ Правил етичної поведінки працівника апарту Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, п.п. 1, 2, 7, 8 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських.

Матеріали службового розслідування та висновок не містять фактів, які б вказували та підтверджували дії позивача, які є несумісними з проходженням служби в поліції та які суперечать змісту Присяги працівника Національної поліції України, оскільки підривають довіру громадян як до працівників поліції, так і до органів поліції в цілому, принижують їх авторитет.

Статтею 12 Закону України «Про Національну поліцію» визначено види дисциплінарних стягнень, до яких належать: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідачем не взято до уваги, що звільнення зі служби в поліції застосовується тільки у випадку доведеності, що особа скоїла проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, а також в крайніх випадках, коли інші заходи дисциплінарного стягнення є недостатніми чи попереднє їх вжиття не дало бажаного результату.

При цьому, обрання виду дисциплінарного стягнення має бути співмірним та обґрунтованим, зокрема у силу статті 12 Дисциплінарного статуту та, з урахуванням раніше накладених стягнень, можливими альтернативними видами стягнення, як то звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь.

В той же час, відповідачем не розглядалась можливість застосування до позивача іншого дисциплінарного стягнення, не пов`язаного зі звільненням.

Суд звертає увагу на те, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Відповідач обмежився застосуванням крайнього і найтяжчого виду дисциплінарного стягнення, не дослідивши в повній мірі всі обставини та докази, а також особу працівника.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, та колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2017 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2017 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко

Повний текст постанови виготовлено 27.01.2020