Справа № 160/11545/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Масенка Г.Є.
представника позивача Бичкова В.В.
представника відповідача Каціонової О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТАКТ до Дніпропетровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -
18.11.2019 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ТАКТ (надалі позивач) до Дніпропетровської митниці ДФС, з наступними позовними вимогами:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 про відмову у поверненні ТОВ Такт митних платежів за заявою № 362 від 07.10.2019 р. та за заявою № 363 від 07.10.2019 р.;
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що рішеннями Дніпропетровського адміністративного суду від 08.07.2019 р. у справі № 160/5056/19, від 29.03.2019 р. у справі № 804/2304/18 визнано що товар (сортовий металопрокат), поставлений за зовнішньоекономічним контрактом не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. У зв`язку з набранням законної сили вищенаведеними судовими рішеннями щодо подібного (ідентичного) товару між тими самими сторонами позивач звернувся до відповідача з заявою № 362 від 07.10.2019 р. та заявою № 363 від 07.10.2019 р. про повернення помилково та зайво сплачених антидемпінгового мита та ПДВ платежів за електронними митними деклараціями №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. та №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р. На переконання ТОВ «Такт» товар за вказаними електронними митними деклараціями №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. та №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р. є подібними (ідентичними) товарам за електронними митними деклараціями (ЕМД) за якими Дніпропетровський адміністративний окружний суд у справах № 804/2304/18 та № 160/5056/19 встановив, що вони не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. Позивач вказує, що відповідач листом від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 протиправно відмовив у поверненні митних платежів за заявами позивача № 362 від 07.10.2019 р., № 363 від 07.10.2019 р. посилаючись на приписи п.46.11, ст. 46, п.54.1 ст. 54, п.56.11 ст. 56 Податкового кодексу України про те, що митні декларації прирівнюються до податкових, а визначені у них декларантом податкові зобов`язання не підлягають оскарженню та що картки відмови у митному оформленні товару відповідачем не оформлювалися. Оскільки відповідач відмовив у поверненні митних платежів за поданими заявами позивача № 362 від 07.10.2019 р., № 363 від 07.10.2019 р. одним листом від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02, тобто прийняв одне рішення та з однієї підстави, позивач вважає рішення відповідача неправомірним та просить суд визнати таке рішення, як акт індивідуальної дії, оформлений листом від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 протиправним та повністю скасувати, та враховуючи, що на вимогу п.43.5 ст. 43, ст.301 Митного кодексу України відповідачем не сформовано висновок, зобов`язати вчинити дії щодо повернення коштів шляхом підготування та направлення відповідного висновку до ГУ Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, як спосіб поновлення прав позивача.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
У відповідності до ч.ч 1, 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Частиною 8 ст.262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 р. відкрито спрощене позовне провадження у справі з призначенням підготовчого судового засідання на 04.12.2019 р. о 10:00 год.
У судове засідання 04.12.2019 р. представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Причини неявки суду не повідомив. Для повторного виклику сторін, розгляд справи відкладено до 09:30 год. 18.12.2019 р.
У судове засідання 18.12.2019 р. прибули представники сторін.
Представником відповідача заявлено клопотання про заміну сторони у справі у зв`язку із реорганізацією органів митної служби.
Судом ухвалено здійснити заміну відповідача по справі з Дніпропетровської митниці ДФС на його правонаступника, - Дніпропетровську митницю Держмитслужби.
Також представником відповідача надано відзив на позовну заяву, згідно якого митний орган заперечує проти вимог позову та зазначає, що митницею правомірно зазначено про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненнях ТОВ «Такт» від 07.10.2019 №№ 362, 362, про що підприємство було повідомлено листом від 21.10.2019 №2536/10/04-50-19-02. За вищезазначеними ЕМД декларантом заявлено до митного оформлення товар, що за своїм описом, кодом товару та країною походження відповідає товарам, наведеним у рішенні Міжвідомчої комісії. Саме тому декларантом розраховані та сплачені суми антидемпінгового мита. Зазначає, що судовими рішеннями, на які посилається позивач, ґрунтуються на нормі ст. З МКУ та не містять висновку про те, що спірний товар не є об`єктом справляння антидемпінгового мита. Щодо посилань позивача на подібність товарів, митниця вважає за необхідне зазначити, що митні оформлення товарів, які були предметом розгляду у справах № 804/2304/18 та № 160/5056/19 проводились із врахуванням висновків Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, проте за ЕМД 03.03.2018 №UA110150/2019/205170 та від 10.07.2018 №UA110150/2019/217117 дослідження на предмет ідентифікації товару не проводились. Відповідач наголошує, що податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, з огляду на вимоги п.56.11 ст. 56 Митного кодексу України, не підлягає оскарженню.
Для надання додаткових пояснень по справі, розгляд справи відкладено до 10:20 год. 20.01.2020 р.
10.01.2020 р. через канцелярію суду позивачем подані письмові пояснення по справі згідно яких вимоги позову підтримує, а доводи, викладені у відзиві вважає необґрунтованими та такими, що суперечать фактичним обставинам справи.
У судове засідання 20.01.2020 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити.
Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази наявні у суду, заслухавши пояснення представників сторін, суд, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Зазначений товар заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р.
На виконання зовнішньоекономічного контракту № 7802026 від 21.02.2017 р., додатків до нього №ПКЗС6З043202 від 30.05.2018 р., №ПКЗС6З042541 від 27.04.2018 р., згідно інвойсів №7573 від 26.06.2018 р., №7594 від 27.06.2018 р., №7655 від 28.06.2018 р. АТ «ЕВРАЗ об`єднаний Західно-Сибірський металургійний комбінат» (Російська Федерація) здійснило на адресу позивача поставку товару: прутки з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш ніж 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марки сталі 45, розмір кругу 40,00 мм, вміст вуглецю С-0,47 %.
Зазначений товар заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування МД №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р.
Після проведення митних консультацій, у зв`язку із наявністю рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (в редакціях станом на дату митного декларування) ТОВ «Такт» сплатило антидемпінгове мито за придбаний товар за кодом УКТЗЕД, який підпадав під дію вказаного рішення Міжвідомчої комісії (у відповідній редакції).
07.10.2019 р. позивач звернувся до відповідача з заявами за вих.№362 та №363 «Щодо повернення помилково та надмірно сплачених митних платежів», в яких вказав, що в умовах правової невизначеності при митному декларуванні за МД №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р., МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. мало місце помилкова сплата ТОВ «Такт» антидемпінгового мита та зайва сплата ПДВ за подібний (ідентичний) товар у розумінні ст. 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту».
Розглянувши звернення позивача №№362, 363 від 07.10.2019 р. (вх.№№5603/10/1-15, 5604/10/1-15 від 08.10.2019 р.) Дніпропетровська митниця ДФС листом «Про розгляд звернень» від 21.10.2019 р. за №2536/10/04-50-19-02 повідомила про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненнях.
Митний орган у вказаному листі зазначив, що наведеними судовими рішеннями були скасовані картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів (акти індивідуальної дії митниці). У зв`язку із набранням чинності судовими рішеннями та на підставі звернення позивача сплачені до держбюджету кошти повернуті ТОВ «Такт», про що підприємство інформовано листами Дніпропетровської митниці ДФС від 24.09.2019 р. №2298/10/04-50-19-02, від 09.10.2019 р. №2439/10/04-50-19-02. Митницею виконано рішення судів у цих справах. За митними деклараціями МД №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р., МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. суми антидемпінгового мита та ПДВ самостійно заявлено декларантом, карти відмови у митному оформленні товарів не оформлювались. Митним органом здійснено лише контроль нарахування митних платежів по заявленим до митного оформлення товарам. Митні оформлення за цими митними деклараціями здійснені за заявленими декларантом відомостями, у звичайному порядку.
Таким чином, листом від 21.10.2019 р. за №2536/10/04-50-19-02 митний орган відмовив в поверненні сплаченого позивачем антидемпінгового мита за товар згідно МД №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р., МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р.
При цьому, інших причин відмови в поверненні спірних коштів відповідач у відповідь на звернення позивача не зазначає.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
За змістом пункту 4 частини 2 статті 271 МКУ антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
Відповідно до ч.4 ст.275 МКУ, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
В силу п.1 ч.1 ст.289 МКУ моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
За змістом п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Декларантом у графі 47 (В) «Нарахування платежів» вказаних ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита та відповідні суми (за кодом 023).
Так, 28.12.2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.
Відповідно до листа ДФС України від 02.01.2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року).
20.04.2018 року (після сплати позивачем спірного мита) за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесені зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.
Спірні питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінгового мита згідно наведеного рішення Комісії входили до предмету дослідження у судових справах №804/2304/18, №160/5056/19, №160/6275/19 між тими самими сторонами.
Так, рішенням від 29.03.2019 р. у справі №804/2304/18 встановлено:
«Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі. В судовому засіданні було встановлено, що відповідно до інвойсу №2353 від 25.02.2018 року країною походження товару є Російська Федерація, що не заперечується відповідачем. Відповідач також визнає, що ввезений товар формально підпадає в перелік кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №ад-382/2017/4411-05. Так, предметом доказування є обставина чи є спірний імпортований товар арматурою, а не катанкою (за діаметром, зовнішнім виглядом та описом, товарно-супровідними документами імпортний товар вочевидь не є катанкою) та чи є предметом регулювання рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 товар який не є арматурою.
Відповідно до п.5 ст.1 Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.
Відповідно до п.26 ст.1 цього Закону товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
Так, матеріали справи містять копії технічної документації з питань класифікації металопродукції (державні стандарти, сертифікат якості, лист виробника, висновки експерта Дніпропетровської ТПП), оскільки в рішенні Комісії від 28.12.2017 р. мова введеться про застосування антидемпінгових заходів виключно до арматурного прокату (арматури) та катанки.
Таким чином, вказана обставина свідчить про те, що на момент прийняття спірного рішення в цій справі відповідач не мав чіткого критерію для відмови позивачу у митному оформленні товару, який не є арматурним прокатом (арматурою) та катанкою».
В рішенні від 29.03.2019 р. у справі №160/6275/19 встановлено:
«За фізичними характеристиками спірний товар не є арматурою та катанкою походженням з Російської Федерації, оскільки не відповідає опису, який наведено у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411).
Рішенням Дніпропетровського адміністративного суду від 08.07.2019 р. у справі №160/5056/19 між тими самими сторонами встановлено, що прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються для виготовлення узлів і деталей (валів, шестерен, шпинделів), які застосовуються в сільхоз машинобудуванні, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45. розмір круг 24,0 мм, - 13,310 тн, розмір круг 26.0 мм, розмір круг 25.0 мм. хімічний склад: С-0,45%-0,48%; Мп-0,56%-0,62%; Зі-0,25%-0,30%; Р-0,006%-0,008%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,04%-0,05%; N1-0,02%; Си-0,02%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%; марка сталі 35. розмір круг 20,0 мм, розмір круг 25,0 мм, розмір круг 26,0 мм, хімічний склад: С-0,34%-0,36%; Мп-0,54%- 0,61%; 8і-0,22%-0,0,26%; Р-0,006%-0,007%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,02%-0,10%; №-0,02%; Си-0,02%-0,03%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%-0,002% не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.

В силу положень ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини встановлені вказаними рішеннями є преюдиційними при розгляді даної справи по суті.

Судом встановлено, що за спірними МД було поставлено товар, який за кодом УКТЗЕД, характеристикою, назвою та хімічним складом є таким, що поставлявся за МД у наведених вище рішеннях суду та відносно яких сформовані висновки про відсутність об`єкту справляння спірним митом.

З огляду на що та з урахуванням предмету спору у даній справі, суд виключає дослідження питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінговим митом в межах даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Відповідно до ч. З ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Верховний Суд України, зокрема, у постанові від 03.02.2016 року у справі 826/72/15 зазначив, що митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з поверненням помилково та/або надмірно сплачених митних платежів.

Ці платежі повертаються платнику податків (декларанту) в порядку і на умовах, що встановлені у статті 301 МК, статті 43 ПК і статті 45 Бюджетного кодексу України, з дотриманням процедури, врегульованої Про затвердження Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів затвердженого наказом Мінфіну України від 18.07.2017 р.№ 643 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 09 серпня 2017 р. за № 976/30844) у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України (далі - орган Казначейства).

За приписами пунктів 4, 5 розділу 3 Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів згідно якого після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу.

Відповідно о приписів пункту 5 цього Порядку підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу).

Згідно пункту 11 Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів відповідачем має бути підготовлена та надіслана позивачу (декларанту) письмова обґрунтована відмова тільки у випадку якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, а само надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу).

Як встановлено судом, за наслідками розгляду звернень позивача, відповідачем не сформовано висновок, а надано відповідь оформлену листом, зі змісту якого не вбачається розгляд питання по суті.

Відповідач не вказав обґрунтованих підстав відмови та/або про наявність у заявах позивача недостовірних даних, про наявність у позивача податкового боргу, а відтак рішення відповідача про відмову у поверненні митних платежів яке оформлене листом від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 не може вважатися вмотивованим.

Крім того, судом встановлено, що Дніпропетровська митниця ДФС за аналогічних підстав (відсутності картки відмови у митному оформленні товару) здійснила повне повернення безпідставно сплаченого позивачем антидемпінгового мита та зайво сплаченого ПДВ за митною декларацією №UA110150/2018/208728 від 16.04.2018 р. за якою ТОВ «Такт» так само просило повернути антидемпінгове мито та зайво сплачений ПДВ, оскільки металопрокат не круглого поперечного перерізу у формі квадрату не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.

Вказане свідчить про прийняття суб`єктом владних повноважень різних за змістом рішень з аналогічних питань.

Такі дії відповідача, на переконання суду, є неприпустимими.

Судом відхиляється посилання відповідача на факт сплати позивачем антидемпінгового мита та подання нової митної декларації, як на підставу для відмови у задоволенні позову, оскільки Митний кодекс України та чинне законодавство України не передбачає такої підстави для відмови.

Основною умовою повернення коштів, є обов`язкова їх сплата та зарахування на рахунки відповідного бюджету.

Таким чином, повернення надмірно сплачених платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами можливо при наявності наступних чинників: наявність факту надмірної сплати коштів, звернення до митного органу платника податків, відповідно до якого останній визначається щодо напряму зарахування коштів.

Факт нарахування та сплати та зарахування антидемпінгового мита та ПДВ підтверджується належними доказами, а саме відомостями підтвердженими відповідачем (в графах 47 (нарахування платежів), та В (подробиці розрахунків») за спірними митними деклараціями.

Право оскарження платником податків рішень контролюючого орану які порушують його права та інтереси передбачено і ст. 56 Податкового кодексу України.

За змістом ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантовано право самостійно визначати, які рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади підлягають оскарженню в суді і кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних дій, що узгоджується із рішенням Конституційного Суду України від 14.12.2011р. №19-рп/2011, зміст якого не забороняє звернення до суду з позовами про оскарження актів індивідуальної дії, а тому, у даному випадку, позивач оскаржує відмову в поверненні помилково сплаченого мита оформлену листом, як єдиний спосіб відновлення порушеного справа у відносинах, які склалися між сторонами.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Підсумовуючи викладене, враховуючи, що в рішенні (листі) відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості про те, що товар за який сплачено антидемпінгове мито є об`єктом для його справляння, під час судового розгляду справи відповідачем на вимогу ст. 77 КАС України не доведено суду віднесення товару до антидемпінгових, платежі були сплачені відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії та оскільки судами встановлено, що рішення Міжвідомчої комісії розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку до якого спірний товар не відноситься та відомостей про таке в митних деклараціях не вказано, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення сплаченого позивачем антидемпінгового мита за МД №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р., МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Приписами ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведених обставин у сукупності, встановивши дійсні обставини справи у взаємозв`язку із системним аналізом положень законодавства України, яке регулює спірні відносини, матеріалів справи, позовна заява підлягає задоволенню у повному обсязі.

В порядку розподілу судових витрат, з огляду на положення ч.1 ст.139 КАС України, документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3842,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ТАКТ до Дніпропетровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити;

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці Держмитслужби від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 про відмову у поверненні ТОВ Такт митних платежів за заявою № 362 від 07.10.2019 р. та за заявою № 363 від 07.10.2019 р.;

Зобов`язати Дніпропетровської митниці Держмитслужби (, вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, 49038) у відповідності до п.43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені та підлягають поверненню ТОВ Такт на підставі заяви ТОВ Такт № 362 від 07.10.2019 р., № 363 від 07.10.2019 р. і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

В порядку розподілу судових витрат стягнути на користь ТОВ «ТАКТ» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору за подання даного позову у розмірі 3842,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці Держмитслужби.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 24 січня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова