Справа № 520/13915/19
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

22 січня 2020 р. Справа № 520/13915/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Тітова О.М.,

при секретарі судового засідання - Мадевської Е.Д.,

за участю представника позивача - Ярової М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду у справі за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба (61023, м.Харків, вул.Сумська,77/79, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківський національний університет Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба суму у розмірі 374 705 грн. 08 коп. на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням ОСОБА_1 під час навчання.

Позивачем разом з позовною заявою надано до суду клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу у підготовчому засіданні на 22.01.2020 о 14:30 год.

У підготовчому судовому засіданні суд поставив на обговорення питання щодо пропуску позивачем строків звернення до суду з даним позовом та заяву позивача про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

Представник позивача у підготовчому судовому засіданні підтримав заяву про поновлення строку звернення до суду та зазначив обставини, з якими пов`язує поважність причин пропуску такого строку.

Так представник позивача зазначив, що починаючи з 2007 року Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба (далі - Університет), відповідно до вимог законодавця, в межах строку позовної давності - 3 роки, постійно здійснював позовну роботу та забезпечував відшкодування державних витрат на утримання курсантів під час навчання у випадках, визначених законом. В березні 2019 року Велика Палата Верховного суду у своїй Постанові від 13 березня 2019 року у справі № 723/18/17 визначилась щодо предметної юрисдикції даної категорії спорів та фактично вплинула на розгляд справ, які до теперішнього часу перебували та до теперішнього часу перебувають в провадженнях судів за правилами цивільного судочинства. За фактичних обставин Університет пропустив строк звернення до суду із позовом до ОСОБА_1 , встановлений ст. 122 КАСУ. Однак пропуск встановленого строку звернення до адміністративного суду зумовлений лише тим, що до існування Постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 723/18/17 позови Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба розглядались виключно за правилами цивільного судочинства та в межах трирічного строку позовної давності. На думку позивача, пропуск строку звернення до суду фактично відбувся не з його вини, а з огляду на незалежні від сторін справи обставини.

Також позивач повідомив, що 27.11.2018 року звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення з останнього 393 079 грн.20 коп. Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 11.03.2019 року в справі № 642/7225/18 позовні вимоги були задоволені повністю. Втім, за результатами розгляду апеляційної скарги відповідача рішення суду першої інстанції 29 травня 2019 року Ухвалою Харківського апеляційного суду було скасоване, а провадження в справі закрито через непідсудність. Таким чином, внаслідок впровадження нової правової позиції Верховного Суду України щодо підсудності даної категорії справ фактично Позивач змушений вдруге звернутись до суду. Одночасно було встановлено, що Позивач припустився помилок у розрахунку суми відшкодування. Тому в подальшому Позивач здійснив перерахунок суми витрат на утримання Відповідача під час навчання та вніс відповідні зміни до наказу начальника університет від 18.09.2019 року № 234 (про відрахування курсанта), в частині розміру заборгованості, а також склав оновлений Загальний розрахунок № 453 від 08.07.2019 року, що документально підтверджує ціну позову.

Відповідач у підготовче судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, яке міститься в матеріалах справи.

Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника позивача щодо причин поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом, виходить з наступного.

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані ст.122 КАС України.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч.1, ст.122 КАС України).

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд надаючи правову оцінку заявленому клопотанню зазначає, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні справи судом враховано, що початком строку звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень є день виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли у владного суб`єкта виникло відповідне право.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява N 28090/95, пункт 45).

Реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Аналізуючи вищевказане, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Зі змісту позову вбачається, що вперше позивач звернувся до суду про стягнення з ОСОБА_1 - 27.11.2018 року. Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 11.03.2019 року по справі № 642/7225/18 позовні вимоги були задоволені повністю. Втім, за результатами розгляду апеляційної скарги відповідача рішення суду першої інстанції 29.05.2019 року Ухвалою Харківського апеляційного суду було скасоване, а провадження по справі закрито через непідсудність.

Отже позивачу 29.05.2019 року вже достеменно було відомо про предметну юрисдикцію даної справи, а відтак саме з цієї дати слід обраховувати тримісячний строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Проте, позивач звернувся з позовом до Харківського окружного адміністративного суду про стягнення з відповідача суми на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням його під час навчання, лише 18.12.2019 року.

Отже, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду із даним позовом, визначений положеннями ст. 122 КАС України, оскільки останнім днем звернення до суду позивача із даним позовом є 29.08.2019 року.

Посилання позивача на те, що ним було допущенні помилки у розрахунку суми відшкодування та в подальшому було здійснено перерахунок суми витрат на утримання відповідача під час навчання та внесено відповідні зміни до наказу начальника університет від 18.09.2019 року № 234 (про відрахування курсанта), в частині розміру заборгованості, а також складено оновлений Загальний розрахунок № 453 від 08.07.2019 року, судом не приймаються до уваги, оскільки вказані дії ніяк не впливають на право позивача звернутись до суду у строк встановлений законом.

Також позивач як на поважність причин пропущення строку звернення до суду у підготовчому засіданні зазначив, що певний час у 2019 році Університет не одержував з бюджету видатків на потреби по сплаті судового збору, що унеможливлювало позовну роботу в цілому, а тому після надходження коштів, Університет здійснив сплату судового збору та направив на адресу Харківського окружного адміністративного суду позов до ОСОБА_1 .

З цього приводу суд зазначає, що особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору, отже обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, не є підставою для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Питання про сплату судового збору державними органами, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору, врегульовано пунктом 2 розділу II Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 №484-VIII, в якому покладено обов`язок щодо забезпечення відповідного фінансування державних органів на Кабінет Міністрів України.

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Верховного суду від 22 липня 2019 року по справі №1240/2425/18.

Отже, додаткові доводи представника позивача також не можуть слугувати підставою для визнання поважними причини пропуску звернення до суду та поновлення судом такого строку.

Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, суд не може вважати вказані представником позивача обставини такими, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду.

Належних, допустимих та достатніх доказів на спростування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав та в судовому засіданні не зазначив відповідних обставин.

На підставі зазначеного, суд дійшов висновку, про те, що заява про поновлення строку звернення до суду з даним позовом не містить підстав поважності причин пропуску строку звернення Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба до адміністративного суду.

Відповідно ч.2 ст.183 КАС України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладе, суд дійшов висновку, що позовна заява подана після закінчення строків, установлених законом, при цьому, заява про поновлення строку звернення до суду з даним позовом не містять будь-яких доказів, які підтверджують поважність причини пропуску тримісячного строку звернення до суду передбаченого ч.2 ст.122 КАС України, у зв`язку з чим адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 121-123, 181,183, 240, 243, 248, 256, 287, 294, 295 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба строку звернення до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання.

Заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду у справі за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання - залишити без задоволення.

Адміністративний позов Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 24.01.2020 року

Суддя О.М.Тітов