Справа № 212/1048/19(2-а/212/34/19)
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2020-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 січня 2020 року м. Дніпросправа № 212/1048/19(2-а/212/34/19)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач),

суддів: Олефіренко Н.А., Шальєвої В.А.,

перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2019 року у справі №212/1048/19 (2-а/212/34/19) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора взводу №1 роти №4 батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Перетятькіна Павла Романовича, третя особа - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

08.01.2020 року до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №212/1048/19 (2-а/212/34/19) з апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2019 року.

Ухвалою судді Третього апеляційного адміністративного суду від 13.01.2020 року апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції залишено без руху, встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу суду заяви про поновлення пропущеного строку, з зазначенням інших причин поважності пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою та доказів підтверджуючих поважність причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.

Копія вищезазначеної ухвали отримана апелянтом 16.01.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У визначений судом строк від апелянта надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування зазначеної заяви апелянт посилається на те, що оскаржуване рішення отримано скаржником 19.06.2019 року, що підтверджується відповідною датою на супровідному листі. Вважає, що оскільки апеляційна скарга подана протягом 10 днів з дня вручення повного тексту рішення, то є підстави для поновлення пропущеного строку відповідно до статті 295 КАС України. Таким чином вважає, що оскільки первинна апеляційна скарга була подана в межах строків, встановлених чинним законодавством, а її повернення було обумовлено не пропуском строку, а у зв`язку з тим, що до апеляційної скарги додано документу на підтвердження повноважень представника скаржника, то він має право на поновлення такого строку.

З приводу наведеного суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд повинен в сукупності оцінити всі обставини справи, навести мотиви щодо поважності чи неповажності причин пропуску строків на апеляційне оскарження та зазначити з яких підстав подане скаржником клопотання не може бути задоволене.

При цьому, слід зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Розглянувши доводи вказаної заяви, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до частини 2 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання вимог вказаної норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.

Відповідно до частини 1 статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Слід зауважити, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Компанія «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А.» проти Іспанії»).

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області прийнято 27 травня 2019 року.

Вперше, апеляційну скаргу на рішення від 27.05.2019 року апелянт подав 01.07.2019 року.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.07.2019 року апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції повернуто заявнику у зв`язку з неналежним засвідченням копії довіреності виданої на ім`я на представника.

Зазначену ухвалу апеляційного суду скаржником отримано 01.08.2019 року.

19.12.2019 року скаржник вдруге подав апеляційну скаргу на рішення від 27.05.2019 року.

При цьому слід зауважити, що ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 17.07.2019 року про повернення апеляційної скарги заявником не оскаржена та є чинною.

Щодо посилань скаржника на норми статті 295 КАС України, то колегія суддів зазначає, що вони регулюють загальний порядок апеляційного оскарження судових рішень.

Разом з тим, предметом спору в даній справі є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності передбаченої положеннями КУпАП, що відповідно до норм КАС України належить до категорії термінових справ.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності закріплено статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

Таким чином, з врахуванням того, що судове рішення було проголошено 27.05.2019 року, а відтак саме з цієї дати слід відраховувати строк на апеляційне оскарження.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що норми ст. 286 КАС України є спеціальними відносно ст. 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції враховує те, що оскільки розгляд справи судом першої інстанції здійснювався у відсутності сторін, повний текст рішення оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень 03.06.2019 року, а отримано скаржником 19.06.2019 року, то в даному випадку початок відліку строку на апеляційне оскарження розпочинається з 20.06.2019 року, відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, тобто з дня отримання повного судового рішення.

Отже, останнім днем останнім днем строку апеляційного оскарження в даному випадку є 29.06.2019 року, тоді як апеляційна скарга подана до суду першої інстанції 19.12.2019 року, тобто поза межами строку встановленого ст. 286 КАС України.

Окремо слід зазначити, що посилання скаржника на те, що ним реалізовано право на апеляційне оскарження 22.06.2019 року при зверненні з первинною апеляційною скаргою, є безпідставними та необґрунтованими, з огляду на наступне.

Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що первинна апеляційна скарга була повернута з огляду на долучення апелянтом до апеляційної скарги неналежним чином завіреної копії довіреності.

Крім того, ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 17.07.2019 року про повернення апеляційної скарги заявником не оскаржена та є чинною, а з моменту отримання зазначеної ухвали і до дати подання повторної апеляційної скарги пройшло майже більше чотирьох місяців.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і органи патрульної поліції зокрема, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок позивача у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь останнього).

Таким чином, неспроможність відповідача належним чином організувати засвідчення повноважень своїх представників у відповідності до встановлених законом правил, є суто суб`єктивною обставиною та не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження.

Враховуючи те, що скаржник в поданій заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження спірного рішення не навів жодних поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження після спливу десятиденного строку з дня отримання ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 17.07.2019 року про повернення апеляційної скарги, а відтак колегія суддів не вбачає підстав для задоволення вищевказаної заяви.

З огляду на означене, скаржником не усунуто недоліки викладені в ухвалі від 13.01.2020 року, якою суд просив надати заяву про поновлення пропущеного строку, з зазначенням обґрунтованих причин поважності пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження зазначені скаржником у заяві визнані судом неповажними, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2019 року у справі №212/1048/19 (2-а/212/34/19).

Керуючись статтями 299, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2019 року у справі №212/1048/19 (2-а/212/34/19) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора взводу №1 роти №4 батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Перетятькіна Павла Романовича, третя особа - Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 27 січня 2020 року.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко

суддя В.А. Шальєва