Справа № 640/3659/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3659/19 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2020 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Ганечко О. М., Василенка Я. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування наказу та зобов'язання вчинити дії, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України вчинити дії щодо поновлення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вулиці Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва» від 22.08.2016 №КВ96 шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. До суду надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та заява апелянта про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Наявні в матеріалах справи докази, на підставі яких судом першої інстанції винесено рішення дозволяють суду апеляційної інстанції розглядати справу та робити висновки стосовно законності рішення суду першої інстанції.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що 22.08.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 на об'єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», замовником якого було ТОВ «КПО ГАРАНТ».

Згідно з указаною декларацією загальна площа будинку 0964,71 кв.м, кількість квартир - 6 шт.; поверховість - 4.

07.03.2017 проведено державну реєстрацію змін до відомостей про ТОВ «КПО ГАРАНТ» у зв'язку з перейменуванням останнього на ТОВ «АЗАРО ГРУП».

Пунктом 1 наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва» від 22.08.2016 №КВ 96 (далі - декларація).

Крім того, відповідно до наказу, управлінню дозвільних процедур доручено забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації декларації від 22.08.2016 №КВ 96 з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Згідно з преамбулою вказаного наказу він прийнятий на підставі підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ та на підставі листа прокуратури міста Києва від 13.09.2018 №04/2/4/1-21-18.

Листом від 03.10.2018 №073-9425 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва повідомив позивача про скасування реєстрації декларації відповідно до наказу від 01.10.2018 №280.

Не погоджуючись із наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що за відсутності дозволу Міністерства культури України на проведення робіт, об'єкт містобудування «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», замовником будівництва якого є ТОВ «АЗАРО ГРУП» в розумінні частини першої статті 376 Цивільного кодексу України є самочинним будівництвом, що є підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96.

Апелянт в свою чергу посилається на те, що при винесенні Наказу Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не дотримався вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (ст. 36, 39-1, 41, 41-1), п.п.5 п.З Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 р. №1817-УІІІ, п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. та додатку до неї, ст. З, 4,10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Зазначає, що Законом не передбачено такого способу, вжитого відповідачем, як винесення Наказу про скасування дозвільного документу без проведення перевірки.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VІ (надалі - Закон №3038-VІ).

В преамбулі зазначеного Закону вказано, цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №3038-VІ, відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України «Про Генеральну схему планування території України», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду», «Про землеустрій», іншими нормативно-правовими актами.

У відповідності до частини 1 статті 41 Закону №3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює свої повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016.

Відповідно до акту приймання-передавання документів від 11.10.2016 №38, прийнятого на виконання Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», до Департаменту передано декларацію про початок виконання будівельних робіт із будівництва багатоквартирного житлового будинку на вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва, замовник будівництва - ТОВ «КПО ГАРАНТ». Згідно з указаною декларацією техніко-економічні показники об'єкта містобудування: загальна площа будинку - 964,71; кількість квартир - 6 шт.; поверховість - 4.

На виконання положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постановою Кабінетом Міністрів України № 553 від 23.05.2011 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

Згідно п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку № 553 визначено, що осадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

У силу вимог пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Пунктом 10 Порядку №553 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком як самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), так і шляхом здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю, шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 01.11.2018 у справі №826/8556/17.

Як встановлено, 19.03.2018 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло звернення прокуратури міста Києва від 06.03.2018 №04/2/4/1-21-18 щодо проведення перевірки законності здійснення будівельних робіт по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва та вирішення питання про скасування декларації про початок будівельних робіт за цією адресою, що відповідно до пункту 7 Порядку №553 є підставою для проведення позапланової перевірки позивача.

Відповідно до вказаного звернення, прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000118 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 298 КК України, у ході якого встановлено, що посадовими особами ТОВ «АЗАРО ГРУП» (ТОВ «КПО «Гарант») та ТОВ «Творча майстерня «Абріс» - проектант, на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт №96, здійснюються будівельні роботи на об'єкті культурної спадщини за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б в м. Києві з порушенням вимог пам'ятко-охоронного законодавства. За інформацією Міністерства культури України та Інституту археології НАН України земельна ділянка за цією адресою згідно з історико-містобудівним опорним планом м. Києва, який входить до складу Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року», затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, перебуває в межах Центрального історичного ареалу міста Києва в зоні регулювання забудови ІІІ категорії та в археологічній зоні (розпорядження КМДА від 17.05.2002 №979).

За інформацією Міністерства культури України в порушення вимог законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про охорону культурної спадщини», державних будівельних норм забудовники ділянки по вул. Миколи Соловцова, 2-Б в м. Києві перед проведенням робіт не отримали дозволу названого Міністерства на виконання земляних і будівельних робіт. Відповідно до інформації Інституту археології НАН України договір на проведення археологічних досліджень по земельній ділянці за вказаною адресою також не укладався, звіт про археологічні дослідження не складався, довідка-дозвіл на земляні та будівельні роботи Інститутом не видавалася.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.03.2018 №156 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 03.04.2018 посадовими особами вищевказаного Департаменту вживалися заходи щодо проведення позапланової перевірки дотримання суб'єктами містобудування ТОВ «АЗАРО ГРУП» та ТОВ «Творча майстерня «Абріс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті під час будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: вул. Соловцова Миколи, 2-Б у Печерському районі м. Києва, проте, відсутність уповноважених осіб позивача унеможливила проведення такої перевірки, навіть за сприяння ГУ Нацполіції у м. Києві.

20.09.2018 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва надійшов лист прокуратури міста Києва від 13.09.2018 №04/2/4/1-21-18 з вимогою провести перевірку об'єкта містобудування за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва та розглянути питання про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №96 у зв'язку з порушенням норм містобудівного і пам'ятко-охоронного законодавства при забудові земельної ділянки за вказаною адресою.

У листі вказано, що

- проведеною Управлінням охорони культурної спадщини Міністерства культури України 15.05.2018 перевіркою встановлено виконання будівельних робіт за адресою вул. Миколи Соловцова, 2-Б в Печерському районі м. Києва на незавершеному об'єкті висотою 10 наземних поверхів, що перевищує дозволену за вказаною адресою висоту у 8 поверхів (акт перевірки від 15.05.2018);

- забудовники вищевказаної земельної ділянки перед проведенням робіт не отримали дозволу Міністерства культури України на виконання земляних робіт за вищевказаною адресою, що також відображено у вищевказаному акті перевірки від 15.05.2018;

- договір на проведення археологічних досліджень по земельній ділянці по вул. Миколи Соловцова, 2-Б не укладався, звіт про археологічні дослідження не складався, довідка-дозвіл на земляні та будівельні роботи Інститутом археології НАН України не видавалася.

Земельна ділянка за адресою вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва згідно з історико-архітектурним опорним планом м. Києва, який входить до складу «Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року», затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, входить до меж історичного ареалу м. Києва та розташована в зоні регулювання забудови ІІІ категорії (розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 №979).

Листом від 22.06.2017 №402/10/61-17 Міністерство культури України погодило проектну документацію «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б в Печерському районі м. Києва», зокрема, в частині обмеження максимальної висоти проектованої будівлі на рівні 8 наземних поверхів (що відповідає висоті +26,7 м від рівня денної поверхні).

Таким чином, у ході апеляційного розгляду встановлено, що дозволів на проведення земляних робіт по вул. М.Соловцова, 2-Б в Печерському районі м. Києва Міністерством не надавалось, тоді як відповідно до частини третьої статті 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» набуття суб'єктом господарювання права на проведення будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності на об'єктах культурної спадщини за декларативним принципом забороняється.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI і Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання виконання підготовчих і будівельних робіт», в редакції, чинній станом на час реєстрації вищевказаної декларації, було запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об'єктах будівництва І-ІІІ категорії складності, відповідно до якого відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, покладалась на замовника, а функції органу державного архітектурно-будівельного контролю на етапі подання таких документів зведено до перевірки повноти даних, вказаних замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

Згідно з частиною другою статті 39-1 Закону №3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII, який набрав чинності 10.06.2017, зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

За приписами статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом: об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Наявність інших недостовірних або помилкових даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації.

У поданій позивачем декларації, в розділі «Основні показники об'єкта будівництва» зазначено поверховість об'єкта будівництва - 4, тоді як листом Міністерства культури України від 13.05.2018 №266/10/61-17 поверховість об'єкта обмежена 8 поверхами, а згідно з актом обстеження містобудівної ситуації на території існуючого історичного ареалу м. Києва від 15.05.2018, складеного Міністерством культури України, встановлено наявність 10 поверхів, що свідчить про невідповідність поверховості об'єкту містобудування.

Відповідно до статті 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» набуття права на провадження будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності, зокрема, забудови вищевказаної земельної ділянки як об'єкта культурної спадщини за декларативним принципом заборонена, що зумовлює необхідність отримання зокрема, дозволу на виконання земляних і будівельних робіт за вказаною адресою, що в свою чергу повинно бути зазначено у містобудівній документації.

Отже, має місце невідповідність проектної документації у зв'язку з відсутністю в ній інформації про надання Міністерством культури України дозволу на проведення земляних та інших робіт на земельній ділянці, де здійснювалося будівництво.

Згідно з абзацами 7 пункту 22 Порядку №466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Колегія суддів вважає, що Департамент дійшов правильного висновку про наведення позивачем недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 в частині зазначення поверховості об'єкта будівництва та розроблення належної проектної документації, у зв'язку з чим наявні підстави для прийняття оскаржуваного наказу.

За таких обставин Держархбудінспекція, яка в установленому порядку отримала від Департаменту інформацію про скасування реєстрації вищевказаної декларації про початок виконання будівельних робіт, правомірно внесла до Реєстру відповідні відомості про таке скасування.

Виходячи з меж апеляційного оскарження, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з'ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування наказу та зобов'язання вчинити дії- залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко

Повний текст постанови виготовлено 27.01.2020