Справа № ЗВД/3/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2020-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

28 січня 2020 року ЗВД/3/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника Київської обласної державної адміністрації Божинського В.В. про відвід судді Кушнової А.О. в адміністративній справі №320/5935/19 за позовом ОСОБА_1 до Комісії Київської обласної державної адміністрації з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та іншим категоріям громадян, Київської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департамент соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Комісії Київської обласної державної адміністрації з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та іншим категоріям громадян, Київської обласної державної адміністрації, в якому позивач просить суд:

- визнати рішення Комісії Київської обласної державної адміністрації з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та іншим категоріям громадян про визнання посвідчення потерпілого від Чорнобильської катастрофи 4 категорії серії НОМЕР_1 від 01.11.1993, виданим безпідставно та його вилучення, та про відмову у визначенні ОСОБА_1 статусу особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи категорії 1 з числа потерпілих від Чорнобильської катастрофи категорії 4, яке було оформлене протоколом №10-19 від 29.08.2019, протиправним;

- зобов`язати Комісію Київської обласної державної адміністрації з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та іншим категоріям громадян, прийняти рішення про визначення ОСОБА_1 статусу особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи категорії 1 з числа потерпілих від Чорнобильської катастрофи категорії 4;

- зобов`язати Київську обласну державну адміністрацію видати ОСОБА_1 посвідчення особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи категорії 1.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.11.2019 відкрито провадження в адміністративній справі №320/5935/19 за правилами спрощеного позовного провадження, витребувано докази по справі від позивача, від Комісії Київської обласної державної адміністрації з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та іншим категоріям громадян, від Київської обласної державної адміністрації, від Бородянської райдержадміністрації, призначено судове засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.12.2019 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Департамент соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації.

23.01.2020 через канцелярію суду від представника відповідача - Київської обласної державної адміністрації Божинського В.В. (довіреність від 09.01.2020 №2020) надійшла заява б/н про відвід судді Кушнової А.О. від розгляду справи №320/5935/19.

В обґрунтування якої зазначив про те, що суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О. безпідставно відмовила у задоволенні клопотання відповідача про повторне витребування доказів від Бородянської районної державної адміністрації, на підставі яких було видано спірний висновок про безпідставність видачі довідки, вказавши на те, що вже було витребувано достатню кількість доказів, а позивач хворий на рак.

Такими діями, на думку представника відповідача, суд порушив норми процесуального права, закріплені в частині 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, поставивши принцип верховенства права в залежність від захворювання позивача, чим допустив упередженість суду.

Отже, на думку представника відповідача, існують обставини, які викликають сумнів неупередженості або об`єктивності судді.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 року визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. у справі №320/5935/19 необґрунтованим. Зупинено провадження в адміністративній справі до вирішення питання про відвід. Передано адміністративну справу №320/5935/19 для реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду та визначення судді для розгляду заяви про відвід.

27.01.2020 за наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями було визначено суддю Київського окружного адміністративного суду Горобцову Я.В. для розгляду заяви про відвід судді.

Згідно з частиною 8 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Дослідивши заяву про відвід судді, суд дійшов наступних висновків.

Пунктом 2 частини першою статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) визначено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу, якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи.

Відповідно до статті 39 КАС, за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У постанові Верховного Суду України від 11 жовтня 2006 року зазначено, що суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, зі змісту Закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у його неупередженості.

Відповідно до Основних принципів незалежності судових органів (схвалених резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року), незалежність судових органів гарантується державою і закріплюється в конституції або законах країни. Усі державні та інші установи зобов`язані шанувати незалежність судових органів і дотримуватися її. При цьому, не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя.

Згідно Бангалорських принципів діяльності судді, затверджених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя повинен виконувати свою професійну функцію незалежно, виходячи з власної оцінки фактів та відповідно до свідомого розуміння закону, не зважаючи при цьому на будь-які зовнішні впливи, стимули, тиски, загрози чи втручання, прямі або непрямі, хоч би від кого вони йшли і хоч би якими були їхні причини.

З аналізу практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), вбачається, що останнім визначено концептуальні підходи до тлумачення статті 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами.

На думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказано, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість чи порушення принципу безсторонності.

За приписами ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Загальна декларація з прав людини (ст.10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч.1 ст.14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Так, заяву про відвід головуючого судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової АО. в адміністративній справі №320/5935/19 подано на підставі пункту 4 частини першої статті 36 КАС України. Наведені у заяві обставини свідчать про незгоду представника відповідача із процесуальними рішеннями судді вчиненими під час розгляду даної справі.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, обставини, на які посилається представник відповідача, а саме відмова у задоволенні клопотання відповідача про повторне витребування доказів, не передбачені процесуальним законодавством в якості підстав для відводу.

При цьому суд зазначає, що жодних інших доказів існування об`єктивних обставин, які б свідчили про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Кушнової А.О., представником відповідача суду не подано.

Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17, від 01.10.2018 в адміністративній справі №9901/673/18 та від 04.10.2018 (провадження №11-429сап18).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що зазначені представником відповідача обставини в обґрунтування заяви про відвід судді є суб`єктивними, не підтвердженими належними та допустимими доказами та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо упередженості та об`єктивності судді, у зв`язку з чим заява представника відповідача про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. в адміністративній справі №320/5935/19 не підлягає задоволенню, як невмотивована.

Керуючись статтями 36, 37, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника Київської обласної державної адміністрації Божинського В.В. про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. в адміністративній справі №320/5935/19 - відмовити.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Я.В. Горобцова