Справа № 160/5503/19
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 січня 2020 року м. Дніпросправа № 160/5503/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Олефіренко Н.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 р. (суддя Голобутовський Р.З., повне судове рішення складено 11.10.2019 р.) в справі № 160/5503/19 за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Первинна професійна спілка «Правозахисники країни», до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі - ДПП) про визнання протиправним та скасування наказу № 293 від 09.04.2019 р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

Позивачем доповнено позовні вимоги вимогами про стягнення витрат по підготовці справи в сумі 2000 грн. (а.с. 159-167).

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 р. в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, ухвалити нове рішення про задоволення позову. Апелянт вказує, що наказ не містить конкретизації вчинення порушення службової дисципліни, зокрема, порушення або невиконання яких нормативно-правових актів стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. На думку апелянта, він міг бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності як такий, що отримав незадовільну оцінку зі службової підготовленості, саме за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції, як це передбачено Положенням про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженим наказом МВС України від 26.01.2016 р. № 50. Оскільки наказу організаційно-розпорядчого характеру Національної поліції України для перевірки органу поліції 11.02.2019 р. не приймалось, на нього не може бути накладено дисциплінарне стягнення. Також зазначає про інші порушення приведеного порядку, зокрема, не залучення до перевірки працівників підрозділу внутрішньої безпеки та/або інспекції особового складу, не проведення додаткових занять і повторної перевірки.

Вказує на порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування в частині не повідомлення його про таке службове розслідування, не отримання від нього пояснень, не залучення первинної профспілки, членом якої він є.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП).

Наказом від 19.02.2019 р. № 287 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу №1 роти №3 батальйону №3 УПП молодшим лейтенантом ОСОБА_1 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування від 15.03.2019 року за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Дніпропетровській області молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що мало місце 11.02.2019 року, у якому встановлено, що 11.02.2019 р. під час проведення цільового інструктажу позивачем порушено вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 розділу І, п. 1 ч. 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при проводженні зі зброєю, ст. 1 розділу І, п. п. 2, 8, 9 ч. 3 розділу І Дисциплінарного статуту, що виразилося у прояві низького рівня знань як посадовою особою, за якою закріплена вогнепальна зброя, вимог зазначеної Інструкції та ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» в частині положень, які регулюють порядок заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання.

Наказом ДПП № 293 від 09.04.2019 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Зазначений наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності обґрунтований тим, що позивачем порушено вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 розділу І, п. 1 ч. 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, ст. 1 розділу І, п. п. 2, 8, 9 ч. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у прояві низького рівня знань, як посадовою особою, за якою закріплена вогнепальна зброя, вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, та ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» в частині положень, які регулюють порядок заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з доведеності порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у прояві низького рівня знань посадовою особою, за якою закріплена вогнепальна зброя, вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, та ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» в частині положень, які регулюють порядок заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, а отже доведеності вчинення дисциплінарного проступку.

Суд визнає такий висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, має спеціальне звання молодший лейтенант поліції.

Наказом начальника ДПП № 287 від 19.02.2019 р. призначено службове розслідування перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Дніпропетровській області молодшим лейтенантом поліції Похиленком П.А., що виразилося у неналежному рівні знань, які останній показав під час проведення цільового інструктажу поліцейських перед заступанням на службу, що мало місце 11.02.2019 р.

Висновком службового розслідування від 15.03.2019 р. за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Дніпропетровській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що мало місце 11.02.2019 р., затвердженим 18.03.2019 р. начальником ДПП, визнано такими, що підтвердилися, відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування; за вчинення дисциплінарного проступку, який полягає у прояві низького рівня знань як посадовою особою, за якою закріплена вогнепальна зброя, вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, та ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» в частині положень, які регулюють порядок заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Наказом ДПП від 29.04.2019 р. № 293 «Про застосування до працівника УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 2 розділу І, пункту 1 частини 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 р. № 70, статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 2, 8, 9 частини 3 розділу І Дисциплінарного статуту, на підставі пункту 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Дніпропетровській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Спірним є питання дотримання відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування як передумови накладення дисциплінарного стягнення, а також наявності підстав для застосування дисциплінарного стягнення.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

За приписами частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2); знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку (пункт 8); підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень (пункт 9).

Таким чином, знання законів, нормативно-правових актів, посадових обов`язків, заходів безпеки під час несення служби є складовою частиною дотримання поліцейським службової дисципліни.

Відповідно, не знання поліцейським нормативно-правового акту, який регулює діяльність поліцейського, є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни.

В цьому випадку, як вказано вище, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є порушення позивачем, зокрема, положень Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 р. № 70.

Так, систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя) визначає Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 р. № 70 (далі - Інструкція).

Пунктом 2 розділу І Інструкції визначено, що вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах (далі - орган поліції), державних установ (далі - установа), навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - заклад).

Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу І Інструкції поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією.

Судом встановлено, що підставою для призначення та проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Дніпропетровській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 П.А., що мало місце 11.02.2019 р., став рапорт командира роти № 3 батальйону № 3 УПП, в якому зазначено, що 11.02.2019 р. при проведенні цільового інструктажу особового складу з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 молодшим лейтенантом ОСОБА_1 не надано відповідей на питання, що стосуються дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, тобто позивач виявив неналежний рівень знань.

Матеріалами службового розслідування доведено викладені в рапорті обставини, а саме, не надання позивачем відповідей на питання стосовно дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, поставлені при проведенні цільового інструктажу особового складу з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідно, суд вважає доведеним факт виявлення неналежного рівня знань у позивача з питання дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

При цьому перевірка рівня знань під час проведення цільового інструктажу є етапом такого інструктажу.

Так, відповідно до пункту 1 розділу II «Інструктаж з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю» Інструкції видами інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю є первинний інструктаж та цільовий інструктаж.

Пунктом 4 розділу ІІ Інструкції визначено, що цільовий інструктаж проводиться з поліцейськими перед: 1) виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї; 2) проведенням спеціальних операцій; 3) проведенням практичних стрільб; 4) проведенням командно-штабних навчань; 5) відрядженням з вогнепальною зброєю.

Абзацом 3 пункту 5 розділу ІІ Інструкції встановлено, що цільовий інструктаж завершується перевіркою рівня знань, а саме: усним опитуванням знання матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби, а також перевіркою набутих навичок безпечного поводження зі зброєю. Рівень знань перевіряє особа, яка проводила інструктаж.

Таким чином, перевірка рівня знань з питання дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю є етапом цільового інструктажу з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Відповідно, є необґрунтованим посилання апелянта на те, що він міг бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності як такий, що отримав незадовільну оцінку зі службової підготовленості, саме за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції, як це передбачено Положенням про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженим наказом МВС України від 26.01.2016 р. № 50.

Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 р. № 50, (далі - Положення) визначає порядок планування, проведення та обліку занять, здійснення контролю знань, умінь та навичок осіб молодшого, середнього та вищого складу Національної поліції України (далі - поліцейські).

Відповідно до пункту 3 Положення службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.

Згідно з пунктом 7 Положення орієнтовними формами службової підготовки є:

навчальні заняття в групах за місцем служби;

навчальні збори - це форма організації службової підготовки поліцейських, яка передбачає підвищення їх професійної готовності до виконання службових завдань, що проводиться на базі тренінгового центру або закладу (установи);

самостійне навчання (проводиться впродовж усього строку служби поліцейського з метою безперервного, систематичного поповнення та поглиблення знань, умінь і навичок, необхідних для успішного виконання службових завдань).

Проведення службового інструктажу перед виконанням службових завдань, пов`язаних з можливим застосуванням або використанням зброї, здійснення усного опитування знань матеріальної частини зброї, правил і порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні зі зброєю на виконання вимог пунктів 4 та 5 розділу ІІ Інструкції не є формою службової підготовки та не входить до системи її заходів.

Відповідно, відповідачем не застосовувалось не могло бути застосоване це Положення при проведенні цільового інструктажу та перевірки знань з питання поводження зі зброєю як етапу цільового інструктажу.

Стосовно доводів апелянта про недотримання відповідачем процедури проведення службового розслідування суд зазначає наступне.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за № 355/32807 (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

В цьому випадку службове розслідування призначено із дотримання Порядку, а саме шляхом видання наказу від 19.02.2019 р. № 287 на підставі рапорту безпосереднього керівника про виявлення ознак дисциплінарного проступку.

Порядком не передбачено ознайомлення особи, відносно якої призначено службове розслідування, із наказом про призначення службового розслідування.

Доводи апелянта про не повідомлення його про службове розслідування, не отримання від нього пояснень спростовані фактом надання особисто позивачем пояснень в ході службового розслідування.

Стосовно доводів про не залучення первинної профспілки, членом якої він є, суд вказує на те, що Порядком не передбачено залучення професійної спілки при проведенні службового розслідування.

Стаття 18 Дисциплінарного статуту гарантує забезпечення поліцейському права на захист.

Так, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1).

Згідно з частиною 2 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Пунктом 2 розділу IV Порядку визначено обсяг прав поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а саме: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Позивачем при проведенні службового розслідування не заявлено клопотання про залучення його представника, адвоката або представника професійної спілки, членом якої він є, відповідно, профспілка й не була залучена до службового розслідування.

Доводи апелянта про те, що наказ не містить конкретизації вчинення порушення службової дисципліни, зокрема, порушення або невиконання яких нормативно-правових актів стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, спростовані текстом наказу, який містить як виклад змісту порушення службової дисципліни позивачем, так й зазначення порушення або невиконання яких нормативно-правових актів стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

До позивача було застосовано найменш суворе із дисциплінарних стягнень, що спростовує доводи апелянта про неврахування відповідачем при накладенні дисциплінарного стягнення характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, особу позивача, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню його поведінку, його ставлення до служби, а також те, що існуючих дисциплінарних стягнень не мав.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 р. в справі № 160/5503/19 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 р. в справі № 160/5503/19 за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Первинна професійна спілка «Правозахисники країни», до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 27.01.2020 р. та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 27.01.2020 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко