Справа № 240/10375/19
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2020 року м. Житомир справа № 240/10375/19

категорія 109000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шуляк Л.А.,

секретар судового засідання Скорик С.В.,

за участю: представника позивача Налапко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Новогородецький кар`єр" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "Новогородецький кар`єр" з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Державної служби геології та надр України (Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю) від 07.03.2019 р. № 415-14/06 про усунення порушень вимог законодавства у сфері надрокористування.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що припис винесено неуповноваженою особою, зазначені у ньому порушення, є надуманими, оскільки підприємство не допустило порушень жодної з норм права, зазначених у приписі.

Ухвалою суду від 11.09.2019 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що перевірку та винесення припису здійснено уповноваженими особами Державної служби геології та надр України, усі зафіксовані порушення мали місце та не усунуто позивачем (а.с.65-68).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено судом, в період з 05.03.2019 по 07.03.2019 р. працівниками Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадра була проведена планова перевірка ТОВ "Новогородецький кар`єр" з питань дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин, за результатами якої складено акт перевірки від 07.03.2019 р.

На підставі вказаного акта, 07.03.2019 заступник начальника Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадра Міщенко Р.В. виніс припис № 415-14/06, в якому було зазначено про виявлення порушень і про необхідність їх усунення з поданням підтверджуючих матеріалів до 19.04.2019. Зокрема, було зазначено наступні порушення вимог законодавства :

1) відсутній акт про передачу розвіданого Городського родовища гранітів у промислове освоєння, відповідно до Протоколу ДКЗ від 10.12.2010 р. № 2131 (ст.40 КУ №132/94, ПКМУ №114) ;

2) не виконується п. 5 Угоди про умови користування надрами від 14.12.2011 р. № 4528 в частині проведення робіт у терміни та в межах, зазначених в програмі робіт з видобування гранітів та мігматитів Городського родовища (ст.ст.51,53 КУ №132/94, ПКМУ №1099, НПАОН 00.0-5.02-76);

3) проект гірничо-технічної рекультивації Городського родовища гранітів не погоджений з відповідними центральними органами виконавчої влади (ст.51 КУ №132/94, ст.24 ЗУ №1127);

4) робочий проект кар`єру промислового видобування будівельного каменю-щебеню Городського родовища гранітів, мігматитів у Коростишівському районі не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних умов, у зв`язку з повною кількісною та якісною переоцінкою відповідно до Протоколу ДКЗ від 10.12.2010 р. № 2131 (ст.ст.24,51 КУ №132/94, ст.24 ЗУ №1137, ПКМУ №615) ;

5) договір про здійснення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов не надано; п.6 особливих умов Спецдозволу не приведено у відповідності згідно із змінами законодавства (п.17 ПКМУ №615);

6) не забезпечується раціональність розробки родовища корисних копалин і вилучення наявних у них компонентів, що мають промислове значення, а саме на уступах та підошві кар`єру знаходиться велика кількість негабариту, який накопичився з минулих періодів (100 тис. м3) (ст.ст.24,53,56 КУ №132/94, ст.12 ЗУ №1264, ПКМУ №432, НПАОН 00.0-1.01-85);

7) не виконується пункт 2 особливих умов Спецдозволу, а саме не виконуються умови ДКЗ (п.3.10 протоколу від 10.10.2010 р. № 2131) в частині вивчення придатності корисної копалини для отримання бутового каменю (ст.24,45 КУ №132/94, ПКМУ №615);

8) не виконується стаття 5.3 Угоди про умови користування надрами, а саме - на підставі ч. 1 ст. 8 та ст. 11 Закону України " Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не надано відповідь на запит Держгеонадра від 05.03.2019 р. в частині порушення особливих умов Спецдозволу (ст.24 КУ №132/94, ПКМУ №615).

Не погоджуючись із вказаним приписом, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Держгеонадра України є центральним органом виконавчої влади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування, та який діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1174 (далі - Положення № 1174).

Згідно з підп.12 п.4 Положення №1174 Держгеонадра України відповідно до покладених завдань здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням.

Питання щодо надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначення процедури продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін регулюються Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №615 від 30.05.2011 (далі Порядок №615).

ТОВ "Новогородецький кар`єр" отримало спеціальний дозвіл на користування надрами (видобування гранітів та мігматитів, придатних для виробництва щебню будівельного) №4528 від 06.12.2007, строк дії до 06.12.2027 року.

З моменту отримання Спеціального дозволу на користування надрами у користувача надр виникають права та обов`язки, передбачені Кодексом України про надра, Порядком № 615 тощо.

Так, відповідно до ст. 24 Кодексу України про надра користувачі надр зобов`язані: 1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; 2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр" 3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; 4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; 4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України; 5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

З метою виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр Держгеонадра України здійснюють державний геологічний контроль, механізм проведення якого регулюється Порядком здійснення державного геологічного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 грудня 2011 року №1294 (далі - Порядок №1294) та Закону №877-V.

Пунктом 5 Порядку №1294 визначено, що державний геологічний контроль здійснюється шляхом проведення органами державного геологічного контролю планових і позапланових перевірок надрокористувачів, тобто користувачів надр, визначеними ст.13 Кодексу України про надра яким, відповідно до ст. 16 Кодексу надані спеціальні дозволи на користування надрами.

Відповідно до п.15 Порядку №1294 за результатами проведення планової або позапланової перевірки надрокористувача посадовими особами органу державного геологічного контролю складається акт перевірки за формою, затвердженою Держгеонадрами.

Посадова особа органу державного геологічного контролю зазначає в акті стан виконання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та використання надр, а в разі невиконання зазначених вимог - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідне положення акта законодавства.

Згідно з п.16 Порядку №1294 у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр на підставі акта перевірки протягом п`яти робочих днів з дати її завершення складається припис або розпорядження за формою, затвердженою Держгеонадрами.

Припис або розпорядження можуть бути оскаржені до Держгеонадра України або до суду в установленому законом порядку.

Як зазначалось, оскаржуваний припис було винесено заступником начальника Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадра Міщенко Р.В., з чим позивач не погоджується, вважаючи, що у даної особи були відсутні повноваження для таких дій.

Суд враховує, що Державна служба геології та надр України згідно з пунктом 1 Положення № 1174, є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Згідно з пунктом 7 Положення № 1174 Держгеонадра здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з абзацом третім частини першої статті 21 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади" територіальні органи центрального органу виконавчої влади можуть утворюватись керівником центрального органу виконавчої влади як структурні підрозділи апарату центрального органу виконавчої влади за погодженням з міністром, який спрямовує та координує діяльність центрального органу виконавчої влади, та Кабінетом Міністрів України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.11.2011 № 1145-р утворено Центральний міжрегіональний відділ як структурний підрозділ апарату Державної служби геології та надр України, який не має статусу юридичної особи.

Таким чином, Центральний міжрегіональний відділ є підрозділом Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр у складі структурного підрозділу (Департамент державного геологічного контролю) центрального апарату Держгеонадр.

Міщенко Р.В. призначений на посаду заступника начальника Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю є посадовою особою Державної служби геології та надр України, на нього розповсюджується законодавство про державну службу, до його обов`язків належить здійснення державного контролю за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням.

Таким чином, заступник начальника Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр Міщенко Р.В. є посадовою особою центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, а зокрема, Департаменту державного геологічного контролю, та відповідно має повноваження здійснювати перевірки та виносити приписи за їх результатами.

Зауваження позивача щодо відсутності у акті перевірки розшифровки назв нормативно-правових актів, які порушено товариством, суд оцінює критично, оскільки перелік нормативно-правових актів та нормативних документів (та їх позначення), які зазначаються у акті перевірки вказано в уніфікованій (типовій) формі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин, затвердженій наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.03.2013 р. № 133.

Щодо п.1 оскаржуваного припису суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.40 Кодексу України про надра (далі Кодекс) розвідані родовища корисних копалин, у тому числі техногенні, або їх ділянки, запаси корисних копалин яких оцінено, включаються до Державного фонду родовищ корисних копалин і передаються для промислового освоєння в порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння, затверджений Постановою КМУ від 14.02.1995 №114 (далі- Порядок №114). Цей Порядок визначає умови передачі для промислового освоєння розвіданих родовищ корисних копалин, у тому числі техногенних, або їх ділянок, запаси корисних копалин яких оцінені та визнані підготовленими до промислового освоєння Державною комісією по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) і які включені до державного фонду родовищ корисних копалин.

Відповідно до п.п.4-8 Порядку №114 для передачі родовища корисних копалин у промислове освоєння спільним наказом підприємства, яке проводило геологорозвідувальні роботи, та підприємства, яке приймає родовище в промислове освоєння, утворюється міжвідомча комісія.

До складу міжвідомчої комісії включаються представники підприємства, яке проводило геологорозвідувальні роботи, підприємства, яке приймає родовище, та представники органів державного геологічного контролю і державного гірничого нагляду (за згодою).

Головою міжвідомчої комісії призначається представник підприємства, яке приймає родовище.

Міжвідомча комісія здійснює свою роботу, як правило, безпосередньо на об`єкті, що передається, і має право одержувати від підприємства, яке проводило розвідку родовища, всю необхідну документацію з результатами геологорозвідувальних робіт, проведених на об`єкті.

Передача родовищ корисних копалин, у тому числі техногенних, або їх ділянок оформлюється актом, який підписується головою та всіма членами міжвідомчої комісії. До акта додаються довідки, протоколи, описи та інші документи, зазначені в пункті 3 цього Порядку. Наявність суперечностей між членами міжвідомчої комісії фіксується актом.

Акт міжвідомчої комісії є підставою для віднесення запасів корисних копалин розвіданого родовища у державному фонді родовищ корисних копалин на баланс підприємства, яке прийняло родовище для промислового освоєння.

Контроль за дотриманням вимог цього Порядку, правильністю та своєчасністю передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння здійснюють у межах своєї компетенції Держгеонадра та її органи на місцях.

Як вбачається із протоколу №2131 від 10.12.2010, Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі ДКЗ) розглянуто матеріали геолого-економічної оцінки Городського родовища гранітів у Коростишівському районі Житомирської області, подані ТОВ "Новогородецький кар`єр" на виконання умов спеціального дозволу на користування надрами Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №4528 від 06.12.2007 на видобування гранітів терміном на 20 років (а.с.27-30).

При цьому вказано, що вперше родовище розвідане в 1969 році трестом "Житомирнерудпром" за технічним завданням Житомирського облміжколгоспбуду. Запаси гранітів як сировини для виробництва щебеню і бутового каменю затверджені УкрТКЗ (протокол № 2904 від 22.07.1969 р.). Розробка родовища велась, починаючи з 1958 р., одночасно трьома організаціями - Житомирським облміжколгоспбудом, Макарівським райміжколгоспбудом і місцевим колгоспом "Пам`яті Леніна". З моменту отримання у 2007 р. спеціального дозволу на користування надрами і по теперішній час родовище розробляється ТОВ "Новогородецький кар`єр".

Також ДКЗ відзначено, що повторна геолого-економічна оцінка Городського родовища гранітів проведена ТОВ "НВП "Укргеологстром" за технічним завданням ТОВ "Новогородецький кар`єр".

Згідно з технічним завданням необхідно було виконати геолого-економічну оцінку залишкових запасів Городського родовища гранітів в сучасних економічних умовах станом на 01.01.2010 відповідно до п.25 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою КМУ від 22.12.1994 №865 та п.2 особливих (додаткових) умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007.

У висновках протоколу спільного засідання технічної ради ТОВ "Новогородецький кар`єр" та ТОВ "НВП "Укргеологстром" від 15.10.2010 технічне завдання визнано виконаним, погоджено проект постійних кондицій та основні очікувані техніко-економічні показники розробки переоцінених запасів і рекомендовано подати матеріали звіту на розгляд ДКЗ.

Відповідно до п.п.3,4 Положення про Державну комісію України по запасах корисних копалин, затвердженого постановою КМУ від 10.11.2000 №1689, ДКЗ, серед іншого, постановила установити параметри постійних кондицій для переоцінки і підрахунку балансових запасів гранітів Городського родовища, визнати Городське родовище підготовленим до подальшої розробки.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що після одержання спеціального дозволу на користування надрами та проведення ДКЗ повторної оцінки запасів корисних копалин і визнання їх підготовленими до промислового освоєння, наступним етапом мало бути передача родовища корисних копалин у промислове освоєння позивача за актом міжвідомчої комісії, створеної спільним наказом підприємства, яке проводило геологорозвідувальні роботи, та підприємства, яке приймає родовище в промислове освоєння.

Натомість, такий акт відсутній, що є порушенням ст.40 Кодексу, Порядку №114.

Посилання позивача не те, що геологорозвідувальні роботи не проводились, а лише здійснено переоцінку запасів, суд оцінює критично, оскільки вказаними нормативно-правовими актами встановлено єдиний порядок передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння, який розповсюджується і на позивача.

Щодо п.п.2-4 оскаржуваного припису суд зазначає наступне.

Статтею 51 Кодексу передбачено, що розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.

Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Відповідно до ст.53 Кодексу при розробці родовищ корисних копалин повинні забезпечуватися:

1) застосування раціональних, екологічно безпечних технологій видобування корисних копалин і вилучення наявних у них компонентів, що мають промислове значення, недопущення наднормативних втрат і погіршення якості корисних копалин, а також вибіркового відпрацювання багатих ділянок родовищ, що призводить до втрат запасів корисних копалин;

2) здійснення дорозвідки родовищ корисних копалин та інших геологічних робіт, проведення маркшейдерських робіт, ведення технічної документації;

3) облік стану і руху запасів, втрат і погіршення якості корисних копалин, а також подання до статистичних та інших державних органів встановленої законодавством звітності;

4) недопущення псування розроблюваних і сусідніх з ними родовищ корисних копалин в результаті проведення гірничих робіт, а також збереження запасів корисних копалин родовищ, що консервуються;

5) складування, збереження та облік корисних копалин, а також відходів виробництва, що містять корисні компоненти і тимчасово не використовуються;

6) раціональне використання розкривних порід і відходів виробництва;

7) безпечне для людей, майна і навколишнього природного середовища ведення робіт.

Додатком до спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007 є угода №4528 від 14.12.2011 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин (а.с.36-39).

Пунктом 5.3 угоди визначено обов`язки надрокористувача, зокрема проводити та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених у програмі робіт.

Програма робіт з видобування гранітів та мігматитів Городського родовища є додатком 2 до вказаної угоди (а.с.39), де у п.3 вказано щодо продовження видобування гранітів в об`ємі 500 тис. м куб в рік (2 кв. 2012 року). Водночас, в ході перевірки відповідно до маркшейдерської документації та звітності за формою 5-гр за 2018 рік видобуток корисної копалини склав 20,240 тис. м куб.

Будь-які зміни щодо об`єму корисних копалин, які видобуваються позивачем, до вказаної угоди та програми, яка є невід`ємною її частиною, не вносились.

Позивачем не спростовано інформацію, наведену у маркшейдерській документації та звітності за формою 5-гр за 2018 рік щодо об`єму корисних копалин, які видобуто позивачем.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що позивачем не дотримано вимог п.5.3 угоди та п.3 Програми робіт з видобування гранітів та мігматитів Городського родовища в частині об`єму корисних копалин, які ним видобуваються.

Крім того, в ході перевірки встановлено, що проект гірничо-технічної рекультивації Городського родовища, розроблений ТОВ "НВП Укргеологостром" у 2013 році не погоджений з відповідними органами виконавчої влади (Держгеонадра та Держпраці).

Як зазначалось, наявність у надрокористувача затвердженого проекту та його погодження з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра передбачено ст.51 Кодексу.

Крім того, відповідно до ст.24 Гірничого закону України №1127-XIV від 06.10.1999 (далі- Закон №1127-XIV) гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати:

спеціальний дозвіл на користування надрами;

акт про надання гірничого відводу (крім користувачів нафтогазоносними та бурштиноносними надрами);

технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку;

геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).

Вся технічна документація повинна вестися відповідно до вимог правил безпеки, правил технічної експлуатації, єдиних правил безпеки при підривних роботах та інших нормативно-правових актів.

Враховуючи, що позивач здійснює розробку Городського родовища гранітів на підставі проекту гірничо-технічної рекультивації, зазначений проект має бути погоджений з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Натомість позивачем не надано доказів такого погодження вказаного проекту, а тому висновок відповідача про порушення позивачем ст.51 Кодексу та ст.24 Закону №1127-XIV є правильним.

Суд враховує, що відповідно до п.2.26 Положення про проектування гірничодобувних підприємств України та визначення запасів корисних копалин за ступенем підготовленості до видобування, затвердженого наказом Міністерства промислової політики України №221 від 07.05.2004 (далі Положення №221) система розробки родовищ - визначений порядок виконання гірничо-підготовчих, нарізних, розкривних і видобувних робіт.

Посилання позивача на те, що погодженню підлягає лише проект розробки родовища, а не гірничо-технічної рекультивації, суд оцінює критично, оскільки гірничо-технічна рекультивація родовища з видобуванням корисних копалин і є розробкою родовища.

В п.4 припису вказано, що робочий проект кар`єру промислового видобування будівельного каменю-щебеню Городського родовища гранітів, мігматитів у Коростишівському районі Житомирської області, розроблений ПП "Спектр НХЛ", Іршанськ -2008, не відповідає фактичним показникам гірничо-геологічних умов, у зв`язку з повною кількісною та якісною переоцінкою відповідно до протоколу ДКЗ України від 10.12.2010 №2131, що є порушенням ст.ст.24,51 Кодексу та ст.24 Закону №1127-XIV.

Позивач, не погоджуючись із вказаним порушенням, зазначає, що жодною з норм не встановлено обов`язку гірничого підприємства (надрокористувача) виправляти або розробляти новий технічний (робочий) проект у зв`язку з тим, що була проведена переоцінка запасів корисних копалин.

Натомість, згідно із п.3.2.4 Положення №221 при відкритому способі розробки в проекті відображається: геолого-промислова характеристика родовища, у тому числі: загальні відомості, геологічна будова родовища, якісна характеристика і запаси руд, гідрогеологічна характеристика, водопритоки в кар`єр, інженерно-геологічна характеристика, комплексна оцінка родовища, оцінка ступеня розвідки родовища, додаткова і експлуатаційна розвідки, гірничо-геологічні умови розробки родовища, розрахунок нормованих показників утрат і засмічення руди, охорона надр.

При підземному способі розробки в проекті відображається: геолого-промислова характеристика родовища, у тому числі: геологічна будова родовища, якісна характеристика і запаси руд, гідрогеологічна характеристика родовища, водопритоки в гірничі виробки, комплексна оцінка родовища, оцінка ступеня розвідки родовища, додаткова і експлуатаційна розвідка, гірничо-геологічні умови розробки, розрахунок нормованих показників утрат і засмічення руди, охорона надр

Враховуючи, що гірничо-геологічні умови розробки є обов`язковою частиною проекту, на підставі якого позивач здійснює промислове видобування будівельного каменю-щебеню Городського родовища гранітів, мігматитів, а тому у разі переоцінки запасів корисних копалин, до проекту обов`язково мають бути внесені зміни з урахуванням показників даної переоцінки.

З огляду на те, що після проведення повної кількісної та якісної переоцінки відповідно до протоколу ДКЗ України від 10.12.2010 №2131 позивач не вніс змін до робочого проекту кар`єру промислового видобування будівельного каменю-щебеню Городського родовища гранітів, мігматитів у Коростишівському районі Житомирської області, розробленого ПП "Спектр НХЛ", Іршанськ -2008, відповідачем зроблено вірний висновок про порушення позивачем ст.ст.24,51 Кодексу та ст.24 Закону №1127-XIV.

Щодо п.5 оспорюваного припису суд зазначає наступне.

Відповідно до пп.2 п.17 Порядку №615 внесення змін до дозволу здійснюється на підставі заяви та поданих надрокористувачем (або правонаступником - у випадку, передбаченому підпунктами 8 і 10 цього пункту) документів або інформації Мінекоенерго за результатами оцінки впливу на довкілля у разі зміни особливих умов та інших відомостей, зазначених у дозволі, в тому числі щодо продовження строку дії дозволу на строк його незаконного (безпідставного) зупинення та/або анулювання відповідно до рішення суду, що набрало законної сили.

В ході перевірки було встановлено, що позивачем не надано договір на здійснення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов та не приведено у відповідність згідно зі змінами законодавства п.6 Особливих умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007, а саме: не внесені зміни до спеціального дозволу на користування надрами в частині особливих умов (п.6 "Обов`язковий моніторинг та наукове супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами відповідно до абзацу третього пункту 26 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №615 від 30.05.2011) спеціального дозволу на підставі відміни виконання абзацу третього пункту 26 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №615 від 30.05.2011.

Заперечуючи щодо даного порушення, позивач зазначає, що договір про здійснення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов товариство не зобов`язано було укладати (і надавати), тому що правові норми, які встановлювали необхідність здійснення моніторингу на наукового супроводження виконання особливих умов користування надрами, були скасовані і втратили чинність з 2015 року.

Суд частково погоджується із даним твердження, оскільки дійсно до 11.02.2015 п.26 Порядку №615 містив абз.3, відповідно до якого було передбачено, що проведення моніторингу та наукове супроводження виконання особливих умов користування надрами, передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами, здійснюються спеціалізованими державними геологічними підприємствами, установами та організаціями.

Постановою КМУ "Деякі питання дерегуляції господарської діяльності" від 28.01.2015 №45 даний абзац було виключено.

Водночас, відповідно до п.4 Положення про проведення моніторингу та наукового супроводження надрокористування, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.03.2013 №96 (далі Положення №96) моніторинг та наукове супроводження - це системне регулярне спостереження за об`єктом надрокористування і виконанням особливих умов, передбачених спеціальним дозволом на користування надрами (далі - дозвіл), та його невід`ємною частиною - угодою про умови користування надрами (далі - угода); оцінка стану, моделювання та прогнозування змін геологічного середовища; консультативно-методичне забезпечення всіх етапів, стадій та видів робіт, передбачених програмою робіт на ділянці надр (далі - програма робіт), яка є додатком до угоди; розроблення науково обґрунтованих рекомендацій щодо оптимізації цих етапів, стадій та видів робіт; надання допомоги надрокористувачеві у дотриманні вимог нормативно-правових актів, загальнодержавних та галузевих нормативних документів.

Моніторинг та наукове супроводження є складовими частинами особливих умов користування надрами, передбачених дозволом та угодою.

При цьому, згідно із п.9 Положення №96 моніторинг та наукове супроводження проводяться на підставі договору між надрокористувачем та спеціалізованим підприємством, укладеного відповідно до вимог законодавства на строк дії дозволу.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позивач зобов`язаний був укласти договір про моніторинг та наукове супроводження із спеціалізованим підприємством на строк дії дозволу, а тому такий договір мав бути в наявності у позивача.

Разом, з тим, враховуючи, що на момент проведення перевірки відсутні вимоги щодо обов`язкового проведення надрокористувачем моніторингу та наукового супроводження, ненадання вказаного договору перевіряючим не є порушенням Порядку №615.

Заперечуючи щодо неприведення у відповідність особливих умов спеціального дозволу, позивач вказує, що серед переліку обставин (умов), при настанні яких необхідно вносити зміни у спецдозвіл, відсутні такі, як внесення змін у чинне законодавство.

Суд не погоджується із даним твердженням, оскільки пп.2 ст.17 Порядку №615 чітко передбачає необхідність внесення змін до дозволу у разі зміни особливих умов.

Враховуючи, що вимога щодо обов`язкового моніторингу та наукового супроводження надрокористування містилась у п.6 Особливих умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007, а тому після внесення змін у законодавство та скасування даної вимоги, позивач в силу пп.2 ст.17 Порядку №615 мав внести зміни до дозволу.

За таких обставин, суд погоджується із висновком перевіряючих про порушення позивачем п.17 Порядку №615.

Щодо п.6 оскаржуваного припису суд зазначає наступне.

В ході проведення перевірки встановлено, що позивачем не забезпечується раціональність розробки родовища корисних копалин і вилучення наявних у них компонентів, що мають промислове значення, а саме на уступах та підошві кар`єру Городського родовища знаходиться велика кількість негабариту, який накопичився з минулих періодів. Відповідно до довідки ТОВ "Новогорецький кар`єр" від 05.03.2019 №33 кількість негабариту складає в об`ємі 100 тис.м куб.

Заперечуючи щодо даного порушення, позивач вказує, що чинне законодавство не містить поняття "негабарит" та заборону на його розміщення на території кар`єру, довідку видано неуповноваженою особою.

Суд враховує, що відповідно до ст.24 Кодексу користувачі надр, серед іншого, зобов`язані забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр.

При розробці родовищ корисних копалин, в тому числі, повинні забезпечуватися: застосування раціональних, екологічно безпечних технологій видобування корисних копалин і вилучення наявних у них компонентів, що мають промислове значення, раціональне використання розкривних порід і відходів виробництва, безпечне для людей, майна і навколишнього природного середовища ведення робіт (ст.53 Кодексу).

Основними вимогами в галузі охорони надр, серед іншого, є раціональне вилучення і використання запасів корисних копалин і наявних у них компонентів (ст.56 Кодексу).

Суд погоджується із твердженням позивача, що законодавством не встановлено поняття "негабарит".

Разом з тим, слід врахувати що, визначення терміну "негабарит" міститься у Малій гірничій енциклопедії (за ред. В. С. Білецького), як окремість скельної гірської породи чи корисної копалини, отримана у вибої при веденні гірничих робіт (головним чином буровибухових) і більша за розміром від кондиційного шматка. Шматок гірської породи розмір якого перевищує максимально припустимий за технологічними умовами екскавації, транспортування і дроблення у дробарках. Підлягає дробленню.

Слід зазначити, що даний термін є загальноприйнятим та вживається у багатьох нормативно-правових актах, що регулюють відносини щодо надрокористування.

Відповідно до п.5.1.1 Положення №221 гірничі роботи і виробки при відкритому способі розробки корисних копалин поділяються на гірничорозвідувальні, гірничо-капітальні, гірничопідготовчі, допоміжні та добувні.

При цьому, допоміжні роботи проводяться в підготовленій частині родовища. Допоміжними роботами повністю завершується підготовка запасів до проведення добувних робіт. До допоміжних робіт, серед інших, належать роботи з зачищення уступів для проведення бурових робіт (планування робочих площадок, роздрібнення і прибирання негабаритів та інше) (п.5.1.4 Положення №221).

Таким чином, прибирання негабаритів належить до допоміжних робіт, які є складовою частиною при розробці родовища та видобуванні корисних копалин, а тому має забезпечуватись надрокористувачем.

Твердження позивача щодо видачі довідки від 05.03.2019 №33 неуповноваженою особою суд оцінює критично, оскільки вказану довідку видано головним інженером ТОВ "Новогородецький кар`єр" Близнюком О.Ф., тобто особою, яка за своєю посадою володіє повною та достовірною інформацією щодо обставин розробки родовища. Відсутність у нього права підпису не може спростовувати факти, ним зазначені.

З огляду на викладене, суд погоджується із висновком відповідача, що наявність значної кількості негабариту на території кар`єру свідчить про незабезпечення позивачем раціональності розробки родовища корисних копалин, що є порушенням ст.ст.24,53,56 Кодексу.

Щодо п.7 оспорюваного припису суд зазначає наступне.

В ході перевірки встановлено, що позивачем не виконується пункт 2 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007, а саме не виконуються умови ДКЗ України (п.3.10 протоколу від 10.12.2010 №2131) в частині вивчення придатності корисної копалини для отримання бутового каменю.

Заперечуючи щодо даного порушення, позивач зазначає, що пункт 3.10 протоколу ДКЗ від 10.12.2010 р. № 2131 носить рекомендаційний характер і не є обов`язковим для виконання.

Суд критично оцінює дане твердження, оскільки виконання умов ДКЗ України передбачено пунктом 2 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007, тоді як дотримання особливих умов є обов`язковим для надрокористувача в силу ст.24 Кодексу, Порядку №615.

Щодо п.8 оспорюваного припису суд зазначає наступне.

В ході перевірки було встановлено, що позивачем не виконується ст.5.3 Угоди про умови користування надрами, а саме всупереч ст.ст.8,11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не надано відповідь на запит від 05.03.2019 №390-14/06 Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України в частині порушення особливих умов спеціального дозволу на користування надрами №4528 від 06.12.2007, якщо це не пов`язано з отриманням доходу у великих розмірах (с.4 ст.57 КУпАП).

Згідно із ст.8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, в тому числі, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом.

Відповідно до ст.11 вказаного Закону суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний, серед іншого, надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.

Пунктом 5.3 Угоди про умови користування надрами передбачено обов`язок надрокористувача дотримуватись вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, норм виконання робіт, пов1язаних із користуванням надрами.

Отже, ненадання відповіді на запит органу державного нагляду (контролю) є порушенням ст.11 зазначеного Закону та відповідно невиконанням п.5.3 Угоди, про що вірно зазначено у оспорюваному приписі.

З урахуванням наведеного, враховуючи, що всі порушення, вказані у оспорюваному приписі дійсно мали місце та припис винесено відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання його незаконним та скасування.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідачем доведено правомірність своїх дій та рішень, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.А.Шуляк

Повне судове рішення складене 27 січня 2020 року