Справа № 804/2483/16
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2020-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 січня 2020 року

Київ

справа №804/2483/16

адміністративне провадження №К/9901/2512/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Тацій Л.В.,

суддів: Стрелець Т.Г., Стеценка С.Г.,

перевіривши касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року по справі № 804/2483/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой», звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 107/16/10/26-56-56/1904/02/2 від 19 квітня 2016 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 липня 2019 року, адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись з таким рішенням, Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з необхідністю подання до Третього апеляційного адміністративного суду оформленого належним чином документа про повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу.

Копія ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху надіслана поштою скаржникові та отримана ним 21 жовтня 2019 року, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення.

04 листопада 2019 року до суду від скаржника надходило клопотання про відкриття апеляційного провадження.

Разом з тим, за результатами розгляду клопотання суд дійшов висновку, що недоліки апеляційної скарги не усунуті та ухвалою суду від 13 листопада 2019 року продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги до 28 листопада 2019 року.

02 грудня 2019 року до суду від скаржника поштою надійшло клопотання про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року, апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інстанції України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 липня 2019 року у справі № 804/2483/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови - повернуто скаржнику.

Вважаючи ухвалу такою, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 20 січня 2020 року.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги судом встановлено, що оскаржувану ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду ухвалено 06 грудня 2019 року, а касаційну скаргу подав безпосередньо до Верховного Суду 20 січня 2020 року.

У касаційній скарзі Державної архітектурно-будівельної інспекції України заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому заявник посилається на те, що оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції отримано засобами поштового зв`язку 23 грудня 2019 року, про що свідчить відбиток штампу вхідної кореспонденції на супровідному листі Третього апеляційного адміністративного суду, копія якого додається.

Відповідно до частини 4 статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розгляд заяви особи про поновлення строку на касаційне оскарження здійснюється колегією суддів суду касаційної інстанції, склад якої визначений у порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Перевіривши доводи поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, наведені в клопотанні, колегія суддів приходить до висновку, що наведені скаржником обставини не дають підстав для поновлення строку з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Тобто, початок перебігу тридцятиденного строку, вказаного у цій правовій нормі процесуального закону, пов`язано саме з днем вручення судового рішення учаснику справи.

Питання ж, пов`язані з врученням судового рішення, врегульовані частинами 6, 7 статті 251 КАС України, якими визначено, що днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Відмітка ж про реєстрацію вхідної кореспонденції на супровідному листі у розумінні названих вище положень процесуального закону не вказує на день вручення копії судового рішення учаснику справи, а лише засвідчує дату реєстрації відповідного документа в канцелярії установи і не може беззаперечно свідчити про дату фактичного отримання відповідачем копії оскаржуваної ухвали апеляційного суду.

Належними доказами факту отримання копії судового рішення можуть бути, наприклад: поштовий конверт з відтиском штемпелю поштового відділення, довідка суду про час отримання копії відповідного судового рішення тощо.

Таким чином, вказані заявником доводи, в обсязі поданих на їх підтвердження доказів, не свідчать про наявність обставин, які би могли зумовити поновлення строку касаційного оскарження згідно з частиною 2 статті 329 КАС України.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстав пропуску такого строку поважними.

Згідно із частиною 3 статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 КАС України.

Відповідно до частини 4 статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до своєї касаційної скарги документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

За змістом підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткогового мінімуму для працездатних осіб.

У частині 1 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2020 року в розмірі 2 102,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 2 102,00 грн.

Для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору Державній архітектурно-будівельній інспекції України необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 102,00 грн. за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055), призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Також установлено, що касаційна скарга від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України подана за підписом представника Дубницької Юлії Миколаївни.

На підтвердження повноважень представника до касаційної скарги надано копію довіреності від 03 січня 2020 року за № 40-702-10/125-20, якою в.о Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України Костенко Олена Ігорівна уповноважує головного спеціаліста-юрисконсульта відділу правової роботи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Дубницьку Юлію Миколаївну представляти інтереси Держархбудінспекції у місцевих судах, апеляційних судах, Верховному Суді під час розгляду справ за участю Держархбудінспекції, її посадових осіб та територіальних органів-структурних підрозділів апарату, в органах державної виконавчої служби та правоохоронних органах.

Таким чином, касаційна скарга від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України - суб`єкта владних повноважень, подана до Верховного Суду 20 січня 2020 року представником, на підтвердження повноважень якого надано копію довіреності.

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 161 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року № 1401-VIII.

Підпунктом 11 пункту 161 «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що з 01 січня 2017 року у Верховному Суді та судах касаційної інстанції представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень провадження у вказаній вище справі відкрито у травні 2016 року.

У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 має статус адвоката і такого документа до касаційної скарги не додано.

Таким чином, до касаційної скарги не надано належних доказів того, що особа, яка підписала касаційну скаргу має повноваження представника.

Відповідно до частин 1, 3, 4 статті 55 КАС України (в редакції, чинній станом на дату звернення з касаційною скаргою) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, законодавець розмежував поняття «самопредставництво» та «представницво інтересів», які, відповідно, передбачають участь, зокрема, юридичної особи незалежно від порядку її створення у справі через свого керівника, іншу уповноважену особу відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) або через представника.

Суд звертає увагу, що представником в силу положень статтей 1311, 1312 Конституції України може бути виключно прокурор або адвокат.

Виходячи з положень частини 3 статті 55 КАС України самопредставництво органу місцевого самоврядування у справі може здійснюватися визначеним у цій нормі процесуального законодавства колом осіб.

Таким чином, у разі здійснення самопредставництва, повноваження особи, яка підписує касаційну скаргу, мають бути підтверджені, зокрема: статутом, положенням, трудовим договором (контрактом), відомостями про займану посаду.

До касаційної скарги не надано доказів того, що Дубницька Юлія Миколаївна, яка підписала касаційну скаргу має статус адвоката та не надано доказів наявності у неї повноважень на самопредставництво Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Підстав, які не викликають сумнівів та є достатніми для застосування пункту 1 частини 5 статті 332 КАС України до касаційної скарги, судом не встановлено.

Отож, при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження, суд дійшов висновку, що до скарги підлягає застосування положення частини 2 статті 332 КАС України, а касаційна скарга - залишенню без руху, оскільки, в даному випадку, суд не має достатніх відомостей для перевірки повноважень особи, яка підписала касаційну скаргу, що пов`язано з ненаданням до скарги доказів на підтвердження таких повноважень в розумінні статті 55 КАС України.

Частиною 8 статті 59 КАС України передбачено, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Верховний Суд визнає, що перевірка повноважень представника сторони та подання суду документів, що і підтверджують, переслідує очевидну законну мету - забезпечити належне відправлення правосуддя.

Крім того, Верховний Суд наголошує на тому, що повернення заяв (скарг) за наявності у суду процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи відповідних повноважень під час розгляду справи (скарги) містить ознаки зайвого формалізму та ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині 1 статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.

З урахуванням викладеного, заявник касаційної скарги повинен виправити її недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху шляхом надання до суду касаційної інстанції доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, документа про сплату судового збору та доказів на підтвердження повноваження особи, яка підписала скаргу, на представництво або самопредставництво Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 1311, 1312 Конституції України, статтями 120, 169, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Державній архітектурно-будівельній інспекції України на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року по справі № 804/2483/16.

Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року по справі № 804/2483/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Надати Державній архітектурно-будівельній інспекції України строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом надання до суду касаційної інстанції доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, документа про сплату судового збору та доказів на підтвердження повноваження особи, яка підписала скаргу, на представництво або самопредставництво Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк, касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута, а у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині надання доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження - відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі.

Надіслати Державній архітектурно-будівельній інспекції України копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Тацій Л.В.

Суддя Стрелець Т.Г.

Суддя Стеценко С.Г.