Справа № 160/10584/19
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес Трейд Агро» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання зареєстрованою податкову накладну, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогрес Трейд Агро» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДФС України у Дніпропетровській області щодо нереєстрації податкової накладної № 3 від 31.12.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних;
- визнати зареєстрованою податкову накладну № 3 від 31.12.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних датою її надання на реєстрацію, а саме, 15.01.2019 року;
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Рішенням Державної податкової служби України від 10.10.2019 року №5020/6/99-00-08-05-05 про результати розгляду скарги, ДПС залишила без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 07.06.2019 року №, а скаргу без задоволення.

Не погодившись з висновками, викладеними в Акті перевірки та прийнятим контролюючим органом податковим повідомленням-рішенням від 07.06.2019 року №, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010р. (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).

Відповідно до підпункту 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних, у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 201.10 пункту 201 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. №1246 (далі за текстом - Порядок № 1246).

Пунктом 2 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Відповідно до п.3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

За приписами п. 10 Порядку №1246 після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).

Відповідно до п.11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з п. 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п. 13, 14, 15 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачем 15.01.2019 року було відправлено на реєстрацію податкову накладну № 3 від 31.12.2018 року за допомогою платного програмного забезпечення «M.E.Doc», використовуючи ІТЄ «Єдине вікно подання електронної звітності».

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем виконано покладені на нього обов`язки, як на платника податків щодо направлення податкової накладної № 3 від 31.12.2018 року, а саме, до 20.00 15.01.2019 року.

Вказані обставини підтверджуються роздруківками з програмного забезпечення «M.E.Doc», з яких вбачається, що податкову накладну № 3 від 31.12.2018 року о 16 год. 28 хв. був направлений засобом веб-сервісу програми «M.E.Doc» до Автоматизованої системи «Єдине вікно подання електронних документів ДФС».

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що Квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних було надіслано лише 17.01.2019 року об 11 год. 43 хв.

Відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України якщо квитанція не надіслана платнику податків в межах операційного дня, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що вказана норма є чіткою, не допускає довільного тлумачення та закріплює гарантію прав платника податку вважати зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про її прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної, визначаючи наслідки порушення контролюючим органом законодавства у разі не направлення відповідної квитанції визнання податкової накладної зареєстрованою у операційний день її направлення до ДФС.

Відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем своєчасно подано податкову накладну від 31.12.2018 року № 3 для проведення її реєстрації, тобто виконані обов`язки, передбачені вищевказаними положеннями Податкового кодексу України та Порядку № 1246, підстави для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних та застосування штрафних санкцій, відсутні.

Реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, це результат дій двох сторін - платника та контролюючого органу.

При цьому, згідно з положеннями Порядку № 1246, сама реєстрація - це дії з боку ДФС - у вигляді надсилання квитанції, що підтверджує реєстрацію.

Обов`язками платника, згідно цього ж Порядку, є правильне оформлення та своєчасне надіслання накладних.

В свою чергу позивач правильно оформив та своєчасно направив до ДФС України податкову накладну від 31.12.2018 року № 3, однак протягом операційного дня йому не було надіслано квитанції про реєстрацію податкової накладної, у зв`язку з чим, відповідно до норм законодавства вказані накладні вважаються зареєстрованими в ЄДРПН, а отже у відповідача немає підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу, згідно з п. 1201.1 ст. 1201 розділу ІІ Податкового кодексу України в частині порушення позивачем граничного строку реєстрації вищевказаних податкових накладних.

Таким чином, неналежне виконання позивачем вимог податкового законодавства стосовно своєчасності реєстрації податкових накладних відбулось з вини відповідача, що виключає протиправність дій позивача як платника податків, та як наслідок, притягнення його до відповідальності.

Вищевикладене свідчать про відсутність підстав для притягнення позивача до відповідальності згідно з п. 1201.1 ст. 1201 розділу ІІ ПК України в частині порушення ним граничного строку реєстрації податкової накладної від 31.12.2018 року № 3.

Суд наголошує, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду від 22.11.2018 року у справі № 813/815/18.

Отже, за вказаних підстав, суд доходить висновку, що податкову накладну № 3 від 31.12.2018 року слід вважати зареєстрованою 15.01.2019 року, а податкове повідомлення-рішення від 07.06.2018 року № є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання бездіяльності ГУ ДФС у Дніпропетровській області щодо не реєстрації податкової накладної № 3 від 31.12.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних, то суд зазначає, що законодавством чітко визначено порядок оформлення, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних. При цьому, відповідно до п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами. Таким чином, суд зазначає, що реєстрація накладних проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, тобто Державною податковою службою України.

Оскільки вказана позовна вимога спрямована не до Державної податкової служби України, а її територіального органу, то суд вважає, що така позовна вимога не підлягає задоволенню.

Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За сукупності викладених обставин, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес Трейд Агро», підлягає частковому задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно ч.3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому, суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 3842,00 грн., що документально підтверджується платіжними дорученнями № 1758 від 25.10.2019 року та № 1899 від 03.12.2019 року.

Таким чином, враховуючи часткове задоволення позовних вимог, стягненню з Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 2881,50 грн. (1921,00/2 + 1921,00).

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес Трейд Агро» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання зареєстрованою податкову накладну, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Визнати зареєстрованою податкову накладну № 3 від 31.12.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних датою її надання на реєстрацію, а саме, 15.01.2019 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 07.06.2019 року (форма Н), прийняте на підставі акту № 11625/04-36-53-41/41384962 від 11.03.2019 року про результати камеральної перевірки ТОВ «Прогрес Трейд Агро» щодо термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

У іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прогрес Трейд Агро» (49083, м. Дніпро, пр-т Слобожанський, буд. 29, кім. 225-4,) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2881,50 грн. (дві тисячі вісімсот вісімдесят одну гривню 50 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (49005, вул. Сімферопольська, буд.17-А, м. Дніпро, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27.01.2020 року.

Суддя І.О. Лозицька