Справа № 160/11026/19
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняСітайло О.В.
предстаник позивача представник відповідача Ковальова К.О. Лаврова В.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат до Широківської районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Карпівська сільська рада Широківського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення, -
Приватне акціонерне товариство Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Широківської районної ради Дніпропетровської області (далі - відповідач), в якій просило:
Ухвалою суду від 11.11.2019 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами загального позовного провадження.
28.11.2019 року представником відповідача надано до суду заперечення, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що рішення Широківської районної ради Дніпропетровської області №421-42/VІІ від 26 грудня 2018 року не є регуляторним актом, а тому прийнято у відповідності до норм діючого законодавства України.
10.12.2019 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на заперечення, в якій підтримано правову позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що доводи відповідача, викладені у відзиві, є безпідставними, такими, що не підкріплені жодними належними доказами і не відповідають нормам чинного законодавства.
Ухвалою суду від 24.12.2019 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві та у відповіді на заперечення, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на заперечення, що містяться в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Приватному акціонерному товариству «ІНГУЛЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» у постійне користування надано:
- 2096,7779 га землі для виробничих потреб згідно з Державним актом на право постійного користування землею, серія II-ДП №002894, виданий 25.02.1998р. Миколаївською селищною Радою народних депутатів Широківського району Дніпропетровської області, відповідно до рішення Миколаївської селищної Ради народних депутатів від 30.01.1998р. №79-12/22, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею - Шр №174;
- 241,5012 Га землі для будівництва першої черги нового хвостосховища, що підтверджується Державним актом на право постійного користування землею, серія ДП, виданий 12.11.2001р. Широківською районною Радою народних депутатів Широківського району Дніпропетровської області, відповідно до постанови Верховної Ради України від 21.12.2000р. №2179-111, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею - Шр №260.
06.02.2019 року позивачем отримано лист №24/07-08/7 від 05.02.2019р. від Карпівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, у якому зазначено, що 26 грудня 2018 року рішенням сесії Широківської районної ради затверджено технічну документацію з нормативно-грошової оцінки вищезазначеної земельної ділянки, відповідно до якої вартість 1 м2 становить 210,93 грн.
Відтак, позивач, вважаючи свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, зазначає, що рішення Широківської районної ради Дніпропетровської області № 421-42/VII від 26.12.2018р. є протиправним з огляду на порушення процедури його прийняття і тому звернувся із даною позовною заявою до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Статтею 143 Конституції України передбачено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.
Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР), який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.
За змістом пунктів 24, 35 статті 26 Закону №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.
За приписами статті 1 Закону України «Про оцінку земель» (далі - Закон №1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Відповідно до частини третьої статті 201 Земельного кодексу України, частини п`ятої статті 5, частини першої статті 13 Закону №1378-IV), нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
Частиною першою статті 15 Закону №1378-IV встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
За змістом частини першої статті 23 Закону №1378-IV визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Згідно з частинами першої і другої статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.
Частиною дванадцятою статті 59 Закону №280/97-ВР визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом №1160-IV.
Відповідно до статті 1 Закону №1160-IV регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.
Оскільки, затверджена нормативно-грошова оцінка визначає базові розрахункові показники, які є обов`язковими для застосування у окремих відносинах між органами влади та суб`єктами господарської діяльності, вона може застосовуватися неодноразово і може застосовуватися невизначеного кола суб`єктів, суд дійшов висновку, що рішенням про затвердження нормативно-грошової оцінки земель є регуляторним актом, а відтак має бути прийнятий з додержанням вимог Закону №1160-IV.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 17.12.2019 року у справі № 1940/1662/18.
Фактично, надаючи оцінку рішенню органу місцевого самоврядування про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки землі, Верховний суд зазначив про те, що за своєю правовою природою такі рішення органів місцевого самоврядування є регуляторними актами і будь-яке звуження змісту цього рішення (індивідуалізація рішення) не змінює характер та правовий режим такого рішення.
Отже, доводи відповідача та третьої особи, що вказане рішення не є регуляторним актом, з посиланням на лист Державної регуляторної служби України від 07.03.2018 року, який не є нормативно-правовим актом, є безпідставним та невірним.
Також, суд звертає увагу, що наявність зазначених земельних ділянок в користуванні одного суб`єкта господарювання та згадування про це в оспорюваному рішенні, не спростовує той факт, що нормативно-грошова оцінка зазначених земель буде розповсюджуватися на будь-яких осіб, які будуть ними користуватись, а тому суд зазначає, що вказане рішення не обмежено колом суб`єктів, на яких воно розповсюджується та буде використовуватися неодноразово протягом дії такого рішення.
Згідно зі статтею 4 Закону № 1160-IV одним із принципів державної регуляторної політики є прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язків розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.
Відповідно до статті 5 Закону № 1160-IV забезпечення здійснення державної регуляторної політики, зокрема, включає: підготовку аналізу регуляторного впливу; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю; відстеження результативності регуляторних актів; оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.
Громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право: подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю (стаття 6 Закону № 1160-IV).
Відповідно до частини другої статті 9 Закону №1160-IV про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.
Згідно із частинами п`ятої - восьмої статті 9 Закону №1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити: стислий виклад змісту проекту; поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції; інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону); інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань; інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.
Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.
Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.
Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.
Згідно частини другої статті 13 цього Закону №1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.
Отже, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу, так і повідомлення про оприлюднення такого з метою одержання зауважень і пропозицій.
Зміст вищенаведених норм свідчить, що відповідачем не було виконано обов`язку оприлюднення повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій.
Частиною п`ятою статті 12 Закону №1160-IV передбачено, що регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а в разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.
Крім того, відповідно до статті 21 Закону України від 23.09.1997 №539/97-ВР «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» діяльність місцевих органів державної влади та органів місцевого самоврядування висвітлюється в друкованих засобах масової інформації регіональної та місцевої сфери розповсюдження на умовах, визначених у договорах між цими органами і редакціями зазначених друкованих засобів масової інформації.
Таким чином, рішення відповідача, як регуляторний акт, підлягало обов`язковому оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації.
Як встановлено судом, оскаржуване рішення Широківської районної ради в друкованих засобах масової інформації не опубліковувалося, незважаючи на те, що є порушенням вимог статті 12 Закону №1160-IV.
Таким чином, оскаржене рішення прийняте не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Згідно частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Таким чином, суд вказує про те, що відповідачем порушено процедуру підготовки та подальшого оприлюднення регуляторного акта.
Щодо порушення процедури оприлюднення розпорядження про скликання сесії ради та проектів рішення ради, суд зазначає про таке.
Згідно до п. 1.2. статті 1 Регламенту Широківської районної ради VII скликання (надалі - Регламент) порядок діяльності Ради, її органів, депутатів, посадових осіб та виконавчого апарату визначається Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», «Про запобігання корупції», «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації», «Про захист персональних даних», іншими законодавчими актами та цим Регламентом.
Згідно з приписами статті 15 Регламенту, розпорядження про скликання сесії ради доводиться до відома депутатів Ради і населення не пізніше як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніше як за день до сесії, із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Ради (пункт 15.5).
У газеті «Вісник» № 51 від 22 грудня 2018 року було розміщено повідомлення, щодо розпорядження голови Широківської районної ради від 19 грудня 2018 року №111-р «Про скликання сорок другої сесії районної ради VII скликання».
На офіційному веб-сайті Широківської районної ради також є інформація щодо скликання 42-ї сесії районної ради VII скликання, яке було розміщено 20 грудня 2018 року.
Отже, Широківська районна рада Дніпропетровської області недотрималась процедури щодо оприлюднення розпорядження про скликання сесії Ради, та в порушення вимог Регламенту розмістила інформацію в газеті за 4 дні до сесії, на сайті - за 6 днів.
Згідно з частиною 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.
Відповідно до проекту рішень про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, які перебувають в користуванні Позивача Карпівська сільська ради звернулась з відповідним клопотанням № 338/02-14/1 від 13 грудня 2018 року, а вже відповідне рішення датується 26 грудня 2018 року.
Таким чином, Широківська районна рада Дніпропетровської області порушила вимоги Регламенту Широківської районної ради VII скликання та Закону України «Про доступ до публічної інформації» та оприлюднила проекти рішень менше ніж за сім календарних днів до дати їх розгляду з метою прийняття, а не за 20 робочих днів, як того вимагає закон.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат до Широківської районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Карпівська сільська рада Широківського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Широківської районної ради Дніпропетровської області на користь Приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.
Відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, проте, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Повний текст рішення суду складений 20 січня 2020 року.

Суддя В.В. Горбалінський