Справа № 724/1642/19
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2020-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
Справа № 724/1642/19

27 січня 2020 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Мацький Є.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 27 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :
Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 27 листопада 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.01.2020 апеляційну скаргу залишено без руху з підстав пропуску позивачем строку на апеляційне оскарження судового рішення та відсутністю клопотання про поновлення такого строку. Запропоновано апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку.

У строк, встановлений судом, скаржником подано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення, яке обґрунтовано тим, що позивач участі у судовому засіданні не брав, оскільки у період з 24.11.2019 по 06.12.2019 перебував у службовому відрядженні, а копію судового рішення отримано його представником. Також вказує, що не мав змоги укласти зі своїм представником угоду на апеляційне оскарження судового рішення.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку апеляційного оскарження суд виходить з наступного.

Предметом оскарження у даній справі є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності.

Стаття 286 КАС України визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Норми статті 295 КАС України регулюють загальний порядок апеляційного оскарження судових рішень.

Необхідно зауважити, що строки подання апеляційних скарг в даній категорії справ визначені ст.286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм ст.295 КАС України. Тобто, строк подання апеляційної скарги в даному випадку становить десять днів з дня проголошення оскаржуваного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення проголошено судом 27 листопада 2019 року за участю представників сторін. У цей же день (27.11.2019) представниками сторін отримано копії судового рішення, про що свідчить розписка (а.с.60).

Отже, враховуючи положення частини четвертої статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, останнім днем строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції від 27.11.2019 слід вважати 09.12.2019 з урахуванням ч. 6 ст. 120 КАС України.

З апеляційною скаргою скаржник звернувся до суду 27.12.2019, про що свідчить відмітка штемпелю вхідної кореспонденції суду першої інстанції на апеляційній скарзі, тобто з пропуском десятиденного строку на апеляційне оскарження судового рішення з моменту його проголошення.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями, можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосудця і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/3).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Суд вважає, що посилання скаржника, як на поважну причину пропуску строку апеляційного оскарження, на неотримання ним копії судового рішення у зв`язку з перебуванням у службовому відрядженні та на відсутність можливості зустрітись із своїм представником для укладання угоди на апеляційне оскарження не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження.

Так, як зазначалось, копію судового рішення отримано представником позивача 27.11.2019, який брав участь у судовому засіданні, тобто у день проголошення судового рішення, як передбачено ч. 2 ст. 271 КАС України.

Згідно з ч. 7 ст. 251 КАС України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Отже, доводи скаржника на неотримання ним копії судового рішення є безпідставними.

Посилання позивача на відсутність можливості зустрітись із своїм представником для укладання угоди на апеляційне оскарження не є непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи, що унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених позивачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними, а тому вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою у строк, визначений законом, позивач має право звернутися до апеляційного суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого позивач має усунути вказані недоліки та надати суду апеляційної інстанції обґрунтовану заяву, вказавши інші підстави та надавши належні докази на підтвердження поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 27 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військового комісара Хотинського військового комісаріату Чернівецької області Ванзара Івана Георгійовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху.

3. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

4. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Мацький Є.М.