Справа № 640/1599/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2020 року 19:20 м. Київ № 640/1599/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши заяву Головного управління Державної податкової служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВТ Груп» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна,

установив:

Головне управління Державної податкової служби у місті Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із заявою, в якій просить суд підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВТ Груп».

Так, особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів визначено статтею 283 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 283 КАС України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Згідно з частиною другою вказаної статті заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, заявником не надано доказів сплати судового збору та останній посилаючись на постанову Верховного Суду від 11.12.2018 №826/4553/17 (№К/9901/38123/18) зазначає про те, що за заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків, сплата судового збору не передбачена.

За приписами статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 3 цього Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Таким чином, статтею 3 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що об`єктом справляння судового збору, є, зокрема, подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, якою і є заява, подана в порядку статті 283 КАС України.

Вказана правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.11.2019 у справі №640/9566/19.

Одночасно Закон України "Про судовий збір" визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об`єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у частині другій статті 3 Закону України "Про судовий збір", а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Тобто, Закон України "Про судовий збір" передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Виходячи зі змісту статті 283 КАС України, заява є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об`єктом справляння судового збору.

За таких обставин, заявник зобов`язаний додати до заяви документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом.

Крім цього, суд відхиляє посилання заявника на позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 11.12.2018 у справі №826/4553/17, як на підставу для несплати судового збору за подання даної заяви, оскільки наведений у даній постанові висновок стосується не заяви, а подання органу Державної податкової служби, поданого в порядку статті 183-3 КАС України в редакції чинній до 15.12.2017, тоді як у даному випадку Головним управлінням Державної податкової служби у місті Києві подано до суду заяву в порядку статті 283 КАС України у редакції чинній з 15.12.2017.

Отже, дані правовідносини не є подібними, у зв`язку з чим зазначена заявником позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду відповідно до вимог частини п`ятої статті 242 КАС України застосуванню у даних правовідносинах не підлягає.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2102 грн.

Таким чином, заявнику необхідно сплати 2102 грн та надати суду відповідний платіжний документ.

Згідно з частини третьої статті 283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 248, 256, 283 КАС України,

ухвалив:

Заяву Головного управління Державної податкової служби у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВТ Груп» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 15:00 год 23.01.2020 для усунення вказаних у заяві недоліків шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору у сумі 2102 грн на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: "Отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "*;101;_______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва".

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак