Справа № 160/8024/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2020 року Справа № 160/8024/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Масенка Г.Є.
представника позивача Терещенка
представника відповідача Баранник О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Державного підприємства "КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
19.08.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного підприємства "КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ" (надалі позивач) до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (надалі відповідач), згідно якої позивач з урахуванням збільшення позовних вимог від 19.09.2019 р. просить:
визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми Ш від 29.08.2019 року №005324564 про зобов`язання сплати штрафної санкції у розмірі 394287,56 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано, що зазначені податкові повідомлення-рішення є необґрунтованими, складеними з порушенням вимог діючого законодавства України, такими, що порушують права та законні інтереси державного підприємства як платника податку. Акт камеральної перевірки містить необґрунтовані розрахунки в частині розміру оплати податкового боргу за судовими рішеннями та суми коштів, які надійшли до бюджету з рахунку в системі електронного адміністрування. Також позивач вказує, що за результатами розгляду скарги позивача про скасування оспорюваного податкового повідомлення - рішення Державною фіскальною службою України - контролюючим органом вищого рівня, доводи підприємства не прийняті до уваги та протиправно збільшено суму грошового зобов`язання. При цьому, станом на дату подання позову окреме податкове повідомлення-рішення на збільшену суму до підприємства не надходило. Лише 09.09.2019 р. позивачем було отримано податкове повідомлення-рішення від 29.08.2019 р. на суму 394287,56 грн., не додавши жодного підтверджуючого документу такого нарахування, у зв`язку із чим позивач був змушений звернутися до суду із заявою про збільшення позовних вимог. Позивач зазначає, що допущені порушення податковим органом при нарахуванні штрафних санкцій оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями положень Податкового кодексу України унеможливлює визначити як факт своєчасності сплати так і кількість днів затримки сплати податкових зобов`язань. Крім того, відповідачем допущені грубі порушення процедури прийняття податкових повідомлень-рішень.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/8024/19 передана судді Віхровій В.С.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст.257 КАС України, суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.08.2019 р. було відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) учасників справи у судове засідання, яке призначено на 09.09.2019 о 10:00 год.
У зв`язку із клопотанням представника відповідача про відкладення розгляду справи, судове засідання 09.09.2019 р. було перенесено на 30.09.2019 р. об 11:00 год.
09.09.2019 р. позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог, якою до оскарження додано одну вимогу про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 29.08.2019 року №005324564 про зобов`язання сплати штрафної санкції у розмірі 394287,56 грн.
До заяви додані заява про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду з додатками, докази сплати судового збору за майнову вимогу, докази направлення заяви про збільшення позовних вимог з додатками відповідачу.
27.09.2019 р. через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечує проти позову та зазначає, що згідно Акту перевірки в порушення вимог пункту 50.1 статті 50, пункту 57.1, статті 57 і пункту 203.2 статті 203 Кодексу платником податків несвоєчасно сплачено суми грошових зобов`язань з податку на додану вартість зазначених в податкових деклараціях з ПДВ за червень - грудень 2018 р., в рішеннях суду про розстрочення податкового боргу. За даними ІС «Податковий блок» станом на 30.07.2018 в ІКП з ПДВ по ДП «Кривбасшахтозакриття» обліковувалась податкова заборгованість в сумі 1449846,40 грн. Кошти сплачені ДП «Кривбасшахтозакриття» в подальшому зараховувались в рахунок погашення податкового боргу згідно черговості його виникнення відповідно до п 87.9 статті 87 Кодексу. Податковий борг з податку на додану вартість згідно податкових декларацій з ПДВ за вересень - грудень 2018 р. погашено з порушенням граничного строку шляхом сплати грошових коштів. При цьому, протягом листопада 2018 р. - березня 2019 р. платником було погашено суми податкового боргу розстроченого на підставі рішень суду згідно ст. 100 ПК України. Тобто, сплата розстрочених сум податкового боргу, на думку податкового органу, призвела до розрахунку штраф санкцій за несвоєчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань з ПДВ на підставі п 126.1 статті 126 Кодексу. Відповідно до п. 126.1 ст. 126 Кодексу за несвоєчасну сплату податку розраховано штрафну санкцію на загальну суму 380529,10 грн. (20% погашеної суми податкового боргу 1 902 645,50 грн.). Таким чином, відповідач вважає винесене повідомлення-рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області правомірним та таким, що відповідає вимогам чинного податкового законодавства України.
У судове засідання 30.09.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
З огляду на подання представником позивача заяви про збільшення позовних вимог та клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, судом ухвалено перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання на 21.10.2019 р. об 11:00 год., про що постановлена відповідна ухвала.
У підготовче судове засідання 21.10.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
Судом ухвалено викликати для надання пояснень по суті спору свідка, - Головного державного ревізора-інспектора відділу ПДВ Криворізького південного управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області Бабець О.А. у наступне судове засідання, яке призначено на 18.11.2019 р. об 11:40 год.
Явку свідка визнано судом обв`язкою.
У підготовче судове засідання 18.11.2019 р. прибули уповноважені представники сторін. Для надання представником позивача відповіді на відзив на позовну заяву, розгляд справи відкладено до 11:00 год. 09.12.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.12.2019 р. продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.
09.12.2019 р. засобами електронного зв`язку суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку із чим підготовче судове засідання перенесено на 18.12.2019 р. о 10:20 год.
У підготовче судове засідання 18.12.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представником позивача надано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої повідомляє про незгоду з аргументами відповідача, які наведені у відзиві та вважає, що відзив не містить повної інформації щодо визначення суми погашеного боргу, розрахунків боргу та штрафних санкцій. З огляду на що позивач наполягає на задоволенні позовних вимог з урахуванням їх уточнення.
Судом ухвалено закрити підготовче провадження по справі та призначити розгляд справи по суті на 13.01.2020 р. об 11:45 год.
У судове засідання 13.01.2020 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача вимоги позов підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача проти позовних вимог заперечував, просив у задоволенні позову відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пп. 62.1.3 п. 6.2.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з п. 75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Судом встановлено, що Головним державним ревізором-інспектором відділу ПДВ Криворізького південного ГУ ДФС у Дніпропетровській області Бабець Ольгою Анатоліївною, на підставі підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19, підпункту 20.1.4.пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України у порядку п.п.75.1.1 пункту 75.1. ст.75 та ст.76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку Державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» (32975178) з питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість за період з 23.11.2018 р. по 26.03.2019 р.
Згідно висновку Акту перевірки: дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну сплату ДП «Кривбасшахтозакриття» узгодженої суми грошового зобов`язання з ПДВ, відповідальність за що передбачена п.126.1 ст. 126 Податкового кодексу України. Загальна сума штрафу 380529,10 грн.
Отже, спірними в межах розгляду даної справи є висновки податкового органу про порушення позивачем строків сплати податкових зобов`язань з ПДВ та нарахування штрафних санкцій за таку затримку вказаними податковими-повідомленнями рішеннями.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Згідно п.п. 14.1.39 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, грошове зобов`язання платника податку - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як і зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податку у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
На підставі пункту 36.1 статті 36 Податкового кодексу України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
За нормою пункту 36.3 статті 36 Податкового кодексу України, податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім передбачених законом.
Строки сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість визначені п. 50.1 статті 50, пунктами 57.1, 57.3 статті 57 та пунктом 203.2 статті 203 Кодексу.
Згідно пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України, платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених п. 50.1 цієї статті:
а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до статті 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;
б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.
Відповідно до пункту 57.1 статті 57 Кодексу, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За умовою пункту 87.9 статі 87 Кодексу у разі наявності у платника податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податку сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:
при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;
при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Порядок та строки проведення камеральної перевірки передбачено п. п. 75.1. ст. 75, ст. 76 Кодексу. Своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Відповідно до п. 100.1 ст. 100 Податкового кодексу України, розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному п. 129.4 ст. 129 Кодексу.
Розстрочені суми грошових зобов`язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення (п. 100.6 ст. 100 Кодексу).
Підпунктом 100.2 ст. 100 Податкового кодексу України, платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що погодив суму такого грошового зобов`язання.
При укладанні договору про розстрочення податкового боргу залишається порядок застосування штрафних санкцій визначений п. 126.1 ст. 126 Кодексу.
При цьому згідно з п. 3.9 Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 р. № 574, з дати укладання (підписання) договору до закінчення року дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) пеня та штрафи на розстрочений податковий борг не нараховуються.
Враховуючи зазначене, платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу за порушення строку сплати узгоджених сум грошових зобов`язань, передбаченого ст.126 Кодексу, в залежності від кількості днів затримки сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань, і до дня укладання договору про розстрочення податкового боргу.
Нарахування штрафів здійснюється у день сплати розстроченої суми податкового боргу на суму фактичної сплати.
Згідно результатів перевірки, наведених в Акті перевірки, перевіркою термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з ПДВ встановлено порушення вимог п. 50.1 ст. 50, п. 57.1 ст.57 та п. 203.2 ст.203 Податкового кодексу України, в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з ПДВ.
Несвоєчасне погашення грошових зобов`язань узгоджених згідно податкової звітності платника за 2014 - 2015 рр. шляхом розстрочення (відстрочення) податкового боргу за рішенням суду.
Згідно постанови ДОАС від 10.08.2015 року по справі №804/8570/15 ДП «КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ" відстрочено та розстрочено стягнення податкового боргу в сумі 659249,73 грн., в тому числі пеня 147081,73 грн., який виник внаслідок несплати узгоджених грошових зобов`язань, задекларованих згідно наступних документів:
Згідно ухвали ДОАС від 27.01.2016 року по справі №804/5760/15 розстрочено виконання Постанови ДОАС від 18.05.2015 року по справі №804/5760/15, щодо стягнення податкового боргу в сумі 707094,97 грн. у тому числі пеня 114370,84 грн., який виник внаслідок несплати узгоджених грошових зобов`язань, задекларованих згідно наступних документів:
Таким чином, податковий орган дійшов висновку, що з врахуванням положень п.95.3 ст.95, п. 100.1 ст. 100, п. 126.1 ст.126 ПК України затримка погашення узгоджених грошових зобов`язань, шляхом розстрочення податкового боргу, згідно вищенаведених документів, складає понад 30 календарних днів.
Несвоєчасне погашення узгоджених сум грошових зобов`язань згідно податкової звітності платника наведені у таблицях 1 та 2 Акту перевірки.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ДП «Кривбасшахтозакриття» за період з 23.11.2018 по 26.03.2019 року, було здійснено погашення узгоджених сум грошових зобов`язань з плати ПДВ за наступними податковими деклараціями:
На підставі рішень суду з ДП «КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ» стягнуто податкові борги за минулі періоди, а також надано відстрочку та розстрочку для погашення боргу, а саме:
Докази оскарження судових рішень в матеріалах справи відсутні.
Зі змісту наведених даних камеральної перевірки, не зазначені документи та їх реквізити, з яких можливо визначити інформацію щодо походження суми заборгованості та підстав нарахування відповідно до Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 20.08.2015 р. № 727.
Крім того, відповідно до п.9. Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень - рішень платникам податків від 28.12.2015 № 1204 до податкового повідомлення - рішення додається розрахунок податкового зобов`язання штрафних (фінансових) санкцій із зазначенням в ньому дати та номера декларації (уточнюючого розрахунку), та/або іншої інформації, необхідної для її визначення.
Проте, розрахунки, додані до податкових повідомлень - рішень відповідної інформації, зокрема, дати та номеру платіжного доручення щодо сплати податкового зобов`язання, реквізитів рішення суду (дати та номеру справи), всупереч вимогам чинного законодавства, не містять.
З огляду на що під час судового розгляду справи постала необхідність дослідження розрахунків сум штрафних санкцій, визначений за наслідками камеральної перевірки.
Так, згідно з постановою суду по справі № 804/8570/15 від 10.08.2015 року та графіку погашення відстрочених та розстрочених сум заборгованості №2 від 30.10.2015 р. строк сплати розстроченого боргу починається з вересня 2017 року, проте в Акті перевірки граничний термін сплати зазначений 30.10.2015 р.; відповідно до графіку погашення розстрочених та відстрочених сум заборгованості №5 від 29.02.2016 року термін погашення заборгованості починається з 19.01.2017 р., проте в Акті визначений граничний термін погашення 29.02.2016 р. Крім того, іншим документом - графіком № 10 від 10.08.2016 року визначена інша гранична дата 10.08.2016 року, проте належність такого графіку до спірних відносин судом не встановлена.
Такі розбіжності призвели до невірного обрахування кількості днів затримки.
Як вбачається з пояснень податкового органу, при застосуванні штрафу до позивача спірними рішеннями, податковий орган керувався нормами ст. 100 Податкового кодексу України та п.3.9. Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №574, якими передбачений порядок відстрочення та розстрочення податкового боргу шляхом укладення відповідного договору з контролюючим органом. При укладанні договору про розстрочення податкового боргу залишається порядок застосування штрафних санкцій, визначений п. 126.1. ст. 126 Податкового кодексу.
З даними твердженнями податкового органу, суд не погоджується, оскільки вказані процедури щодо відстрочення та розстрочення податкового боргу з ПДВ не застосовувались, рішення про розстрочення та/або відстрочення сум платежів контролюючим органом не приймалось, що виключає застосування особливостей вказаних процедур до відносин, що склалися між сторонами.
Таким чином, податковий орган, всупереч рішенням судів, що є обов`язковими для виконання на всій території України, змінив строки оплати податкового боргу визначивши на власний розсуд напрямки зарахування коштів та їх розмір.
Відповідно до постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №804/8570/15 Державне підприємство «Кривбасшахтозакриття» зобов`язане було в період з вересня 2017 по серпень 2018 року щомісяця погашати податковий борг у розмірі 54 937,48 грн.
Відповідно до ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі № 804/5760/15 щомісячним платежем у розмірі 29 462,29 грн. підприємство в період з січня 2017 по грудень 2018 зобов`язане погасити податковий борг з ПДВ.
Необхідно звернути увагу, що оплата по вказаними рішеннями судів та графіку погашення розстрочених сум заборгованості, з боку ДП «Кривбасшахтозакриття» здійснена своєчасно, що підтверджується платіжними документами з вказанням усіх необхідних реквізитів.
З чого слідує висновок, що податковий борг за рішенням суду № 804/8570/15 станом на початок перевіряємого періоду (01.04.2019 р.) був відсутній. При цьому, відповідно до Акту перевірки, податковий орган перераховує 198 046,40 грн. в погашення податкового боргу з ПДВ за вказаним рішенням.
За період перевірки з 23.11.2018 по 26.03.2019 за рішенням суду № 804/5760/15 підприємство зобов`язане було сплатити 58 924,38 грн. (листопад - грудень 2018 року). В той же час, податковий орган згідно Акту перевірки, зараховує в погашення податкового боргу 164 850,07 грн. за вказаним рішенням.
Відносно вказаних розбіжностей відповідач пояснень не надав.
В силу вимог пп.78.1.5. п.78.1. ст.78 Податкового кодексу України, в разі подання платником податків в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки та/або додаткових документі в порядку, визначеному п.44.7. ст.44 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення - рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення - рішення у разі, коли платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд не можливий без проведення перевірки, проводиться документальна позапланова перевірка.
Відповідно до п.56.10 п.п.56.17.3. п.56.17 та п.56.18 Податкового кодексу України, рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але, з урахуванням строків давності можуть бути оскаржені в судовому порядку. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.
Згідно до п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п.56.17 цієї статті.
Відповідно до п.60.6 ст.60 Податкового кодексу України, якщо нарахована сума грошового зобов`язання або податкового боргу збільшується внаслідок їх адміністративного оскарження, раніше надіслане (вручене) податкове повідомлення-рішення або податкова вимога не відкликаються. На суму збільшення грошового зобов`язання надсилається окреме податкове повідомлення-рішення, а на суму збільшення податкового боргу окрема податкова вимога не надсилається (не вручається).
Відповідно до положень Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень - рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів від 28.12.2015 № 1204, а саме п.4. Розділу II «Порядок складання контролюючими органами податкових повідомлень - рішень» якщо за результатами адміністративного оскарження грошове зобов`язання зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня в тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні - рішенні, збільшуються, то крім раніше сформованого податкового повідомлення - рішення, складається та додатково відсилається (вручається) окреме податкове повідомлення - рішення на суму збільшення шляхом опрацювання підрозділів правової роботи щодо прийняття рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному порядку.
Як вбачається з матеріалів справи, окреме податкове повідомлення - рішення на суму збільшення зобов`язання відносно Державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» винесено не було.
При цьому, податкове повідомлення-рішення від 10.05.2019 р. відкликано не було, тобто станом на поточну дату позивачу двічі визначені суми нарахованих штрафних санкцій, які звернені до сплати, що суперечить наведеним нормам податкового законодавства.
Під час судового розгляду справи відповідачем дана обставина не заперечувалась, належних пояснень з даного питання не надано.
Відповідно до висновків Акту перевірки податковий орган визначив розмір штрафу за несвоєчасне погашення грошових зобов`язань, вказавши наступні фактичні дати сплати (погашення) - 23.11.2018, 27.12.2018, 24.01.2019, 25.02.2019, 14.03.2019, 15.03.2019, 26.03.2019 року відповідно.
Проте, як встановлено судом, у зазначені дати з боку ДП «Кривбасшахтозакриття» перерахування не здійснювались.
Відповідач зворотного суду не надав.
Проте при співставленні розрахунку з Акту перевірки та даних, які наведені податковим органом відслідковується невідповідність розмірів сум, що надійшли з рахунку в системі електронного адміністрування з сумами, які зараховувались в погашення податкового зобов`язання з ПДВ, що в ході судового розгляду справи не спростувалося.
Таким чином, порушення податкового органу положень Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, неврахування строків погашення податкового боргу, встановленого судом, призвело як до неправильного зарахування поточних платежів підприємства в рахунок задекларованих податкових зобов`язань та і визначення термінів затримки сплати податкових зобов`язань, що в свою чергу призвело до нарахування штрафних санкцій за порушення строків сплати сум зобовязань з ПДВ та прийняття неправомірного податкових повідомлень рішень.
Відповідач, обґрунтовуючи правильність та законність обчислення днів затримки при розрахунку штрафної санкції посилається на норми ст. 100 Податкового кодексу України, яка регулює розстрочення та відстрочення податкового боргу за відповідною заявою боржника до контролюючого органу, на підставі якої, та у відповідності положень Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу ), затвердженого наказом Міндоходів і зборів України від 10.10.2013 № 574, укладається договір між контролюючим органом та боржником про розстрочення та відстрочення податкового боргу.
Як вже було зазначено у позовній заяві та по суті не оспорюється відповідачем, процедура щодо відстрочення та розстрочення податкового боргу, що визначена ст.100 Податкового кодексу України та регулюється Порядком розстрочення (відстрочення) грошових коштів податкового боргу) не застосовувалась. Позивач не звертався з заявою про відстрочення та розстрочення податкового боргу до контролюючого органу, та відповідно таке питання не вирішувалось.
Питання як стягнення так і відстрочення та розстрочення податкового боргу , що виник у 2015 році було вирішено Дніпропетровським окружним адміністративним судом, про що було зазначено вище.
Положеннями ст.14 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Крім того, імперативна норма ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус судів» забороняє органам державної влади та органам місцевого самоврядування, їх посадовим особам приймати рішення, які скасовують судові рішення, або зупиняють їх виконання.
На виконання рішень суду, з боку Відповідача складені та затверджені Графіки погашення розстрочених (відстрочених) сум заборгованості з зазначенням суми платежу та граничної дати погашення.
Отже, позивач, керуючись рішеннями суду, затвердженими Графіками погашення своєчасно та в повному обсязі виконував свої зобов`язання, що підтверджуються відповідними виписками банку, які були додані до позовної заяви.
Суд звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву відповідач наводить норми ст.87.9. ст.87 Податкового кодексу України щодо черговості зарахування податкового боргу проте зовсім не пояснює яким чином платежі позивача на виконання рішень суду про відстрочення та розстрочення податкового боргу, що виник у 2015 році (про що зазначено ним у відзиві) зараховує на погашення податкових зобов`язань з ПДВ за податковими деклараціями 2018 року, про що зазначено у позовній заяві, тим самим порушуючи зазначені норми Податкового кодексу та відповідні рішення суду, якими зазначені граничні строки погашення та розмір розстроченого платежу.
Крім того, інтегрована картка містить інформацію, що відбулося зменшення боргу по пені у розмірі 8775,29 грн., нарахованої у минулих роках за рішенням суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу та також не містить реквізитів рішення суду.
Відповідно до норм п. 131.2. ст.132 Податкового кодексу України, при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються в рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені. Отже, можна дійти висновку про протизаконність дій контролюючого органу, оскільки відповідно до рішення суду № 804/5760/15 останній платіж мав бути лише у грудні 2018 року, тобто погашення пені було здійснено протиправно.
Таким чином, суд дійшов висновку, що сума недоїмки, яка рахувалась за підприємством впродовж останніх років, частково була погашена податковим органом за рахунок поточних платежів без врахування рішень про розстрочення (відстрочення) платежів, а також збільшена за рахунок штрафних санкцій за несвоєчасну оплату поточних податкових зобов`язань з причин перенаправлення коштів податковим органом, що мало наслідком виникнення податкового боргу та подвійного нарахування сум штрафних санкцій оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями.
Оскільки підприємством було своєчасно та в повному обсязі сплачено податкове зобов`язання з податку на додану вартість згідно податкової звітності, яка долучена до матеріалів прави, а системне перенаправлення поточних податкових платежів ДП «Кривбасшахтозакриття» в рахунок боргів минулих податкових періодів, в супереч вимогам рішень суду про розстрочення щодо черговості зарахування платежів, стало причиною виникнення податкового боргу, суд приходить до висновку, що нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну оплату податкових зобов`язань є протиправними.
Згідно частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, який відповідачем в даному випадку виконаний.
Суд зазначає, що доводи відповідача, покладені в обґрунтування заперечень проти позову, не знайшли свого правового підтвердження під час розгляду справи судом.
При цьому, судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
За наведених обставин у сукупності, позовні вимоги з рахуванням уточнень підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241-246 КАС України, суд, -

Позовну заяву Державного підприємства "КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, задовольнити;
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми Ш від 29.08.2019 року №005324564 про зобов`язання сплати штрафної санкції у розмірі 394287,56 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 січня 2020 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 22.01.20 Суддя Згідно з оригіналом Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду Помічник судді В.С. Віхрова В.С. Віхрова Ю.Ю. Ковтун
22.01.20