Справа № 500/1153/19
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2020 рокуЛьвівСправа № 500/1153/19 пров. № 857/10964/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Судової-Хомюк Н.М., Шинкар Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Тернопільського державного науково-технічного підприємства «Промінь» на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року (головуючий суддя Осташ А.В., м. Тернопіль, повний текст складено 13.09.2019) по справі за адміністративним позовом Тернопільського державного науково-технічного підприємства «Промінь» до Головного управління ДПС у Тернопільській області про скасування податкового повідомлення-рішення від 03.04.2019 №,-

В С Т А Н О В И В :

Тернопільське державне науково-технічне підприємство «Промінь» звернулось в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області в якому просило скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача від 03.04.2019 №

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції Тернопільське державне науково-технічне підприємство «Промінь» оскаржило його в апеляційному порядку, вважає, що таке прийняте з порушенням норм матеріального права, тому просить рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд встановив, що всі перелічені в акті камеральної перевірки податкові накладні, зареєстровані платником податків з порушенням встановлених ПК України строків від 61 до 365 календарних днів, оскільки позивач зареєстрував податкові накладні в ЄДРПН лише коли обновились облікові дані про платника податків в частині керівника підприємства.

Звертаючись до суду із позовом про скасування податкового повідомлення-рішення, яким позивачу нараховано штраф за невчасну реєстрацію податкових накладних на підставі п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, позивач мотивував його тією обставино, що в період з лютого по листопад 2018 року можливість реєстрації податкових накладних була відсутня з об`єктивних причин, а саме у зв`язку із невідповідністю облікових даних платника податків фактичним даним про керівника підприємства, що унеможливлювало укладення договору з органами ДФС про визнання електронних документів, та в свою чергу зумовило неможливість реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування податкових накладних в цей період.

Так, після державної реєстрації 23.02.2019 змін до відомостей про (керівника підприємства керівником зазначено ОСОБА_1 ), зміни облікових даних платника податків в частині визначення керівника підприємства оновлені не були, керівником ТД НТП «ПРОМІНЬ» згідно з обліковими даними ДФС, залишався колишній керуючий санацією ТД НТП «Промінь» Білан Т.Б., хоча і такі відомості не відповідали фактичним обставинам.

Оскільки облікові дані про платника податків формуються шляхом взаємодії між Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і інформаційними системами Державної фіскальної служби України, ТД НТП «ПРОМІНЬ» зверталось до відділу державних реєстраторів Тернопільської міської ради, де з?ясувалось, що в ЄДР справді залишився запис про керуючого санацією Білана Т.Б., повноваження якого на той час вже припинились у зв`язку із закінченням процедури досудової санаації (до слова, такий запис не був загальнодоступним, не відображався у витягу з ЄДР). ТД НТП «ПРОМІНЬ» зверталось до державних реєстраторів Тернопільської міської ради із відповідними заявами про необхідність виключення з ЄДР запису про Білана Т.Б. , однак в задоволенні таких заяв було відмовлено з посиланням на необхідність надання відповідного - судового рішення, що набрало законної сили про припинення повноважень керуючого санацією.

Разом з тим, процедура досудової санації, не передбачає в даному випадку ухвалення господарським судом подібних рішень.

Вирішити дану проблему вдалось лише шляхом звернення до адміністративного суду із позовом до Тернопільської міської ради про зобов`язання вчинити дії.

16.10.2018 набрала законної сили постанова Тернопільського окружного адміністративного суду від 13.09.2018, відповідно до якої зобов`язано Тернопільську міську раду виключити запис про Білана Т.Б. , як керуючого санацією Тернопільського державного науково-технічного підприємства «Промінь» з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. І лише після виконання даної постанови Тернопільською міською радою, оновились і облікові дані про платника податків в частині керівника підприємства, що в свою чергу дало можливість 02.11.2018 діючому керівнику підприємства ОСОБА_1 укласти договір з ДФС про визнання електронних документів, та в свою чергу, реєструвати податкові накладні, реєстрація яких була неможлива протягом лютого - листопада 2018 року.

Надаючи оцінку наведеним обставинам суд погодився, що такі обставини справді унеможливлювали укладення договору з органом ДФС про визнання електронних документів. Разом з тим, відмовляючи в задоволенні позову, суд зазначив, що вказані обставини не впливали на можливість направлення податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних та звернув увагу, що жодна з перелічених в акті перевірки податкових накладних навіть не направлялась на реєстрацію.

Однак, апелянт при цьому вказує, що згідно з п.1 Розділу III «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого 06.06.2017 Наказом Міністерства фінансів України №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за №959/30827, юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу суб`єкта електронного документообігу з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом.

Відповідно до п.4 Розділу III «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами» підписувачем Заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) є керівником.

Згідно підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України від 02.12.2010 року №2755-VІ єдиний реєстр податкових накладних» це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Таким чином, діючим законодавством визначено, що податкова накладна складається і реєструється виключно в електронній формі, підписується виключно в електронному форматі електронним цифровим підписом уповноваженої особи платника, при цьому, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних можлива лише за умови, що така особа набула статуту суб`єкта електронного документообігу в порядку, визначеному чинним законодавством, шляхом реєстрації Заяви про приєднання до Договору про визнання електронних документів, підписаної керівником.

Така Заява, підписана електронним цифровим підписом діючого директора ТД НТП «ПРОМІНЬ» Лікаренка А.І., була подана 14.03.2018, однак не була прийнята. Так, квитанцією №1 від 15.03.2018 повідомлено, що документ не прийнято та наведено інформацію - сертифікат (, ДРФО , найменування: ОСОБА_1 ) повинний тип підпису «Директор», але в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців дана особа не зареєстрована.

Водночас, як вже зазначалось вище, ОСОБА_1 на момент подання такої заяви був зареєстрований директором в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та мав всі необхідні повноваження керівника. Виправити таку помилку облікових даних платника податків вдалось лише після виконання відділом державної реєстрації Тернопільської міської ради судового рішення у справі №1940/1318/18.

За таких обставин, реєстрація податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних була неможлива і це було очевидно. Сам факт направлення податкових накладних до ЄРПН нічого б не змінив, адже було добре зрозуміло, що накладні, підписані електронним цифровим підписом діючого керівника підприємства чи іншої уповноваженої ним особи, не могли бути зареєстровані.

При цьому, апелянт звертає увагу на те, що законодавством визначено обов`язок платника податків саме зареєструвати податкову накладну у визначений законом термін, а не просто її направити до контролюючого органу, і відповідальність, визначена ст. 120-1 ПК України, передбачена за порушення строків саме реєстрації податкових накладних, а не за їх не направлення до ЄРПН за обставин, при яких така реєстрація неможлива.

Разом з тим, суд першої інстанції, приймаючи рішення у даній справі, дійшов помилкового висновку, що ненадання позивачем доказів направлення податкових накладних до ЄРПН за вищенаведених, встановлених судом обставин, вказує на безпідставність доводів позивач, адже абсолютно зрозуміло і очевидно, що саме по собі направлення податкових накладних до ЄРПН при фактичних обставинах, що мали місце, не забезпечило б їх реєстрацію у терміни, встановлені законодавством.

Також, помилковим є посилання суду, як на підставу відмови у задоволенні позову, що керівництво підприємства не зверталось протягом лютого-листопада 2018 року до фіскального органу за податковою консультацією відповідно до ст. 52 ПК України, адже таке звернення є правом платника податків, і жодною нормою чинного законодавства України не передбачено обов`язку підприємства при тих обставинах, які встановлені судом, звертатись із заявою про надання індивідуальної податкової консультації.

Підсумовуючи все вищенаведене, варто зазначити, що із тлумачення поняття податкове правопорушення, визначеного п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України, випливає, що однією з ознак податкового правопорушення є те, що воно має зовнішню форму виразу, тобто вчиняється у формі діяння (дії або бездіяльності). При цьому дія є активною формою податкового правопорушення і виражається у вчиненні тих дій, від яких відповідно до чинного податкового законодавства слід було утриматися. У свою чергу бездіяльність має місце в тому випадку, коли на порушника покладається обов`язок здійснити певні дії, а він від них утримується.

Реєстрація позивачем податкових накладних за період з лютого по жовтень 2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків реєстрації не підпадає під поняття податкового правопорушення, бо реєстрація податкових накладних не була здійснена позивачем в рамках встановлених законодавством строків ненавмисно, а у зв`язку із відсутністю можливості здійснити таку реєстрацію.

Європейським судом з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року «Справа «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаг» та Вуліч проти Швеції» зазначено, що загальний характер правових норм, які регулюють питання податкових штрафів, та мета стягнення, яке має водночас і запобіжний, і каральний характер, з достатньою очевидністю вказують на те, що - для цілей статті 6 Конвенції заявники обвинувачувалися в кримінальному правопорушенні.

Отже, у справі «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаг» та Вуліч проти Швеції» було застосовано третій критерій тесту Енгеля для визначення випадків, коли йдеться про кримінальне обвинувачення, у розумінні Конвенції, а саме критерій правових наслідків для адресата.

Таким чином, Європейський суд з прав людини розцінює податкові правопорушення, як різновид кримінального обвинувачення для цілей застосування Конвенції.

Частиною другою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено згідно із законом.

Передбачені статтею 120-1 Податкового кодексу України штрафи, за своєю тяжкістю та каральним характером, цілком відповідають санкціям притаманним для застосування за кримінальні правопорушення, відтак наявні всі підстави для застосування частин другої статті б Конвенції, яка, у свою чергу, унеможливлює притягнення до відповідальності особи за відсутності вини.

Виходячи з того, що позивач був позбавлений можливості своєчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних та дотримання граничних строків реєстрації податкових накладних не залежало вій його волі, то апелянт вважає, що у порушенні граничних строків реєстрації податкових накладних відсутня вина позивача. А як наслідок, позивач не може бути притягнутий до фінансової відповідальності з боку відповідача.

З огляду на це апелянт вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не відповідає вимогам законності та пропорційності застосованої міри відповідальності за скоєне правопорушення, оскільки таке порушення зумовлено неякісним законом, в результаті чого державою не було забезпечено механізму виконання платником податків вчасної реєстрації податкових накладних. В свою чергу, технічна неможливість реєстрації в електронній формі податкових накладних призвела до порушення балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи й цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а тому застосована до позивача штрафна (фінансова) санкція не відповідає критерію пропорційності.

У відповідності до вимог ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою господарського суду Тернопільської області від 23.06.2016 у справі №921/476/16-г/11 затверджено план санації ТД НТП «Промінь» до порушення провадження у справі про банкрутство, керуючим санації призначено Білана Т.Б., встановлено заборону на порушення справи про банкрутство до 23.08.2017. На підставі вказаної ухвали суду до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців, були внесені відомості про керівника ТД НТП «Промінь», керуючого санацією Білана Т.Б.

Ухвалою господарського суду Тернопільської області від 20.10.2017 судом продовжено строк дії процедури санації боржника до порушення у справі про банкрутство на шість місяців - до 23.02.2018. Тобто, 23.02.2018 строк дії процедури санації до порушення провадження у справі про банкрутство закінчився. Відповідно, закінчилися повноваження керуючого санацією Білана Т.Б.

Наказом Державного концерну «Укроборонпром» №16-к від 20.02.2018 директором Тернопільського державного науково-технічного підприємства «Промінь» призначено Лікаренка А.І. з 21.02.2018.

На підставі даного наказу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 23.02.2018 було внесено зміни до відомостей про керівника ТД НТП «Промінь» - Лікаренка А.І. Разом з тим, після державної реєстрації змін до відомостей про керівника підприємства, зміни до облікових даних платника податків внесені не були, керівником та головним бухгалтером ТД НТП «Промінь» згідно облікових даних ДФС платника податків залишився Білан Т.Б., хоча такі відомості не відповідали фактичним обставинам справи.

10.05.2018 ТД НТП «Промінь» звернулося до відділу державних реєстраторів Тернопільської міської ради із відповідними заявами про необхідність виключення із ЄДР запису про Білана Т.Б. , однак в задоволенні такої заяви було відмовлено з посиланням на необхідність надання відповідного судового рішення, що набрало законної сили про припинення повноважень керуючого санацією.

Постановою Тернопільського окружного адміністративного суду від 13.09.2018 зобов`язано Тернопільську міську раду виключити запис про Білана Т.Б. як керуючого санацією ТД НТП «Промінь» з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, яка набрала законної сили 16.10.2018.

15.03.2018 засобами електронного зв`язку позивач надіслав на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №26 від 16.02.2018 підписану за допомогою ЕЦП Лікаренко А.І.

Відповідно до квитанції №1 від 15.03.2018 податкову накладну №26 від 16.02.2018 до ЄРПН зазначено: «ДОКУМЕНТ НЕ ПРИЙНЯТО. При необхідності виправте документ та відправте його знову. Виявлені помилки: Блок даних. Невірний підпис - сертифікат відсутній в базі сертифікатів, виданий ОСОБА_1 ».

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що 08.02.2019 Головним Управлінням ДФС у Тернопільській області проведено камеральну перевірку даних, податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТД НТП «Промінь» за період з 06.02.2018 по 06.02.2019, за результатами якої складено акт №1040/19-00-54-05/14040960, згідно якого встановлено порушення ТД НТП «Промінь» граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі зазначеного акту перевірки, Головним управлінням ДФС у Тернопільській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.03.2019 №, яким ТД НТП «Промінь» нараховано штрафні санкції у розмірі 40 % в сумі 329354,35 грн. згідно з п. 120-1 ст.120 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

За результатами адміністративного розгляду скарги на податкове повідомлення-рішення Державна фіскальна служба України залишила без змін податкове повідомлення-рішення, а скаргу - без задоволення.

Розглядаючи спір судом першої інстанції правильно враховано, що відповідно до підпункт 20.1.4. п. 20.1. статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Крім того, судом вірно зазначено, що пунктами 12, 13, 14 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до пункту 66.2 статті 66 ПК України внесення змін до облікових даних платників податків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до ст.201.10 ПК України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг. Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Як уже зазначалось вище ОСОБА_1 призначений на посаду директора ТД НТП «Промінь» з 21.02.2018, проте, облікові дані ТД НТП «Промінь» як платника податків не були оновлені щодо відомостей про керівника підприємства. Головне управління ДФС у Тернопільській області не прийняло податкову накладну №26 від 16.02.2018 у зв`язку із невірним підписом (сертифікат відсутній у базі даних).

Судом першої інстанції, згідно наявних у справі доказів встановив, що всі перелічені в акті камеральної перевірки податкові накладні (аркуш справи 9-11) зареєстровані платником податків з порушенням встановлених ПК України строків від 61 до 365 календарних днів, оскільки позивач зареєстрував податкові накладні в ЄДРПН лише коли обновились облікові дані про платника податків в частині керівника підприємства.

Відхиляючи доводи позивача щодо того, що терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних порушені, оскільки позивач був позбавлений можливості вчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних ненавмисно, то суд першої інстанції правильно вказав, що перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних у ЄРПН віднесена ПК України до предмету камеральної перевірки. Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в даних системах електронного адміністрування, зокрема, Єдиного реєстру податкових накладних, відомостей, які свідчать про порушення платником податків термінів реєстрації податкових накладних, відповідальність за що передбачена статтею 120-1ПК України. У цій ситуації предмет камеральної перевірки охоплює лише питання своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних. При цьому виявлене контролюючим органом це порушення не потребує будь-яких документів платника податку, достатніми є виключно відомості Єдиного реєстру податкових накладних.

Такі висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного адміністративного суду, викладеній в постановах від 31.07.2018 № 804/4056/17, від 31.07.2018 № 804/4056/17.

Згідно з п.1 Розділу ІІІ «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого 06.06.2017 Наказом Міністерства фінансів України №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за №959/30827 (надалі - «Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами»), юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом. Фізичні особи, які не є самозайнятими особами, автоматично вважаються СЕД та мають право подавати електронні документи до контролюючих органів виключно з використанням ЕЦП.

Відповідно до п.4 Розділу ІІІ «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами» підписувачем Заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) є керівником. За наявності електронної печатки на Заяву про приєднання до Договору спочатку накладається ЕЦП, після нього - електронна печатка.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог судом першої інстанції вірно враховано те, що відсутність відомостей щодо керівника підприємства в облікових даних платника податків, унеможливили укладання договору з органом ДФС про визнання електронних документів, проте, позивачем не доведено неможливість направлення податкових накладних перелічених в акті перевірки до ЄРПН.

Крім того, судом першої інстанції правильно зазначено, що позивач обґрунтовуючи неможливість реєстрації податкових накладних, жодних дій спрямованих на їх реєстрацію не вживав, бо жодна з перелічених в акті перевірки податкова накладна навіть не направлялася на реєстрацію.

Керівництво підприємства, знаючи про проблеми, які виникли з сертифікатом електронного цифрового підпису, а відтак із реєстрацією податкових накладних протягом лютого - листопада 2018 року не зверталося до фіскального органу за податковою консультацією відповідно до ст.52 ПК України, а до відділу державних реєстраторів Тернопільської міської ради із відповідними заявами про необхідність виключення із ЄДР запису про Білана Т.Б. , ТД НТП «Промінь» звернулося лише 10.05.2018

Підсумовуючи наведене, суд першої інстанції прийшов до переконливого висновку, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Тернопільській області від 04.03.2019 № відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, оскільки прийняте в межах повноважень, на підставі та у спосіб, що визначений ПК України, тому у задоволенні позову слід відмовити з мотивів безпідставності позовних вимог.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Тернопільського державного науково-технічного підприємства «Промінь» залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року по справі № 500/1153/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М.А. Пліш

Судді Н.М. Судова-Хомюк

Т.І. Шинкар

повний текст складено 20.01.2020