Справа № 712/9650/16-а
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 712/9650/16-а
У Х В А Л А

21 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Ганечко О.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради, про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати незаконним та скасувати постанову Адміністративної комісії Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 10.08.2016 № 222 про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 1360 грн за адміністративне правопорушення, передбачене статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та закрити справу про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Соснівський районний суд міста Черкаси постановою від 21.09.2016 відмовив у задоволенні позовних вимог.

Київський апеляційний адміністративний суд постановою від 02.11.2016, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 14.11.2019, скасував рішення суду першої інстанції, ухвалив нове, яким задовольнив позовні вимоги: визнав протиправною та скасував постанову Адміністративної комісії Виконавчого комітету Черкаської міської ради про адміністративне стягнення від 10.08.2016 № 222.

Позивачем 24.01.2017 до Київського апеляційного адміністративного суду було подано заяву про роз`яснення постанови суду апеляційної інстанції від 02.11.2016 у даній справі.

У зв`язку із припиненням здійснення правосуддя Київським апеляційним адміністративним судом, ухвалою від 30.10.2018 заяву прийнято Шостим апеляційним адміністративним судом до свого провадження.

З метою розгляду заяви позивача, за запитами суду апеляційної інстанції матеріали адміністративної справи були надіслані судом першої інстанції та передані судді-доповідачу 13.01.2020.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для роз`яснення судового рішення, колегія суддів вважає, що заява позивача не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Приймаючи постанову від 02.11.2016 про скасування оскаржуваного рішення відповідача Київський апеляційний адміністративний суд виходив із того, що з боку позивача відсутнє правопорушення правил у сфері благоустрою міста.

Питання наявності у позивача права на розміщення паркану не було предметом спору, судом апеляційної інстанції рішення щодо цього питання під час розгляду справи по суті спору не приймалося, а отже ці обставини не можуть бути визначені судом і в порядку роз`яснення судового рішення, оскільки це фактично свідчитиме про вихід за межі предмета спору, зміну суті та змісту рішення, а також та мотивів, з яких суд виходив при його ухваленні.

Крім того, дослідивши текст вказаного рішення суду, колегія суддів вважає, що воно є цілком зрозумілим, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння. У рішенні суд навів досить чіткі мотиви, у резолютивній частині якого чітко визначив результат розгляду справи щодо визнання протиправним та скасування рішення відповідача, що і просив позивач у позовних вимогах.

У той же час, заява позивача про роз`яснення рішення суду не містить достатніх обґрунтувань та посилань на незрозумілість або неясність судового рішення. Натомість позивач подавши заяву, що розглядається, фактично намагається у процесуальний спосіб визначити за собою право на (узаконити) розміщення паркану на відповідній земельній ділянці, що суперечить положенням статті 254 КАС.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2016 року, яка, у світлі наведених заявником питань, є цілком зрозумілою та не допускає неоднозначного тлумачення.

Керуючись статтями 34, 254 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради, про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне стягнення залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя О.М. Ганечко

Суддя І.В. Федотов