Справа № 305/533/19
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про відвід судді

22 січня 2020 рокум. Ужгород№ 305/533/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Калинич Я.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Керівника Рахівської державної нотаріальної контори Пріц Олени Іванівни, третя особа - Білинська сільська рада про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

16.01.2019 року від позивача по справі до суду надійшла заява про повторний відвід головуючому судді Гебеш С.А.

Заява про відвід обґрунтована тим, що позивачу стало відомо про існування підстав відводу судді лише після отримання ним ухвали про закриття провадження в частині позовних вимог після проведення підготовчого судового засідання 20.12.2019 року, згідно якої провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до керівника Рахівської державної нотаріальної контори Пріц Олени Іванівни, третя особа - Білинська сільська рада в частині позовних вимог про зобов`язання керівника Рахівської державної нотаріальної контори Пріц Олену Іванівну успадкувати спадщину, яка належить заявнику ОСОБА_1 1956 р.н. згідно чинного законодавства від його покійної мами ОСОБА_2 1919 р.н. яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрито. В частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій завідуючої Рахівською державною нотаріальною конторою Пріц О.І. - продовжено судовий розгляд.

Позивач і з вказаною ухвалою щодо закриття провадження в частині позовних вимог не погодився і оскаржив таку в апеляційному порядку, а також зазначив, що оскільки процесуальне рішення судді Гебеш С.А. оскаржене в апеляційному порядку також є однією із підстав для задоволення заяви позивача про відвід головуючому у справі судді Гебеш С.А.

Окрім наведених вище обставин, позивач у своїй заяві про відвід головуючому у справі судді Гебеш С.А., зазначає і про інші процесуальні, як він вважає порушення, що ставлять під сумнів неупередженість судді з розгляду даної справи, як зокрема: 1. Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Гебеш С.А. усі неправомірні дії описав у ухвалі від 13 серпня 2019 року про залишення позовної заяви без руху по справі №305/533/19 де видумав пропуск шестимісячного строку для звернення до адміністративного суду з врахуванням вимог ст. 122 КАС України та прямо не виконав Постанову від 11 липня 2019 року по справі №857/4189/19 Восьмого апеляційного адміністративного суду. 2. Ухиляється від розгляду відзиву позивача від 18 вересня 2019 року на ухвалу про відкриття провадження в адміністративній справі №305/533/19 від 04 вересня 2019 року де заявлене клопотання від 11 липня 2019 року у Восьмому апеляційному адміністративному суді про прийняття окремої ухвали щодо зобов`язання прокурора у Рахівському районі Закарпатської області відкрити кримінальне провадження та провести досудове розслідування по виготовленню неправомірних документів на будинок у АДРЕСА_1, Пріц О.І. - відповідачем по даній справі. 3. 03.10.2019 року позивачем була подана заява про витребування від відповідача письмової угоди адвоката Томашук О.І. із керівником Рахівської державної нотаріальної контори Пріц Олени Іванівни щодо гонорару адвоката та умов надання правової допомоги і ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 року, яка занесена до журналу судових засідань, у задоволенні даної заяви позивачу було відмовлено, оскільки угода між адвокатом і відповідачем не стосується предмету спору. 4. Суддя Гебеш С.А. при винесенні ухвали щодо закриття провадження в частині позовних вимог не тільки порушив правила предметної підсудності вказаної категорії справ, але й водночас не повно дослідив доводи та підстави позовної заяви на предмет підсудності кожної із заявлених вимог позовної заяви, а як наслідок постановив передчасне судове рішення, а також не виправив свої неправомірні дії де позивач просив головуючого суддю по справі Гебеш С.А., відвестись з розгляду даної справи згідно заяви від 14 листопада 2019 року, однак головуючий суддя по справі №305/533/19 Гебеш С.А. у розгляді справи свої дії не виправив, з розгляду справи не відвівся та продовжує здійснювати розгляд даної справи.

Зважаючи на вищевикладені обставини, на думку позивача існують очевидні обставини, які дають йому підстави вважати, що головуючий суддя Гебеш С.А. не зможе об`єктивно та неупереджено розглянути і вирішити дану адміністративну справу, оскільки він продовжує розглядати її з порушенням чинного законодавства і саме тому така заява подана ним на стадії судового розгляду по суті.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 січня 2020 року (суддя Гебеш С.А.) провадження у справі зупинено та заяву ОСОБА_1 про відвід передано для визначення судді у порядку, встановленому КАС України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 січня 2020 року, суддею з розгляду заяви про відвід судді Гебеш С.А. визначено суддю Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М.

Порядок вирішення заявленого відводу встановлено ст. 40 Кодексу адміністративного суду України (далі - КАС України), згідно ч. ч. 3, 4 якої - питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу, а у випадку якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Відповідно до частини 8 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід (ч. 11 ст. 40 КАС України).

Перевіривши наведені позивачем на обґрунтування заяви про відвід судді доводи, суд дійшов наступного висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені ст. 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 цього Кодексу.

Так, зі змісту заяви про відвід вбачається, що вона ґрунтується на положеннях пункту 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вказаної процесуальної норми суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу, якщо наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

За вимогами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості:

1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі;

2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).

Щодо суб`єктивного тесту, то він полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Проте презюмується особиста неупередженість. Щодо об`єктивного тесту, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки суддів, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості суддів. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення ЄСПЛ у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується.

Що стосується об`єктивного критерію, то побоювання заявника, що суддя є небезстороннім не можна вважати об`єктивно обґрунтованими, позаяк по своїй суті вони є сугубо гіпотетичними і не підтверджуються такими фактами, які могли б викликати сумніви щодо неупередженості судді. Жодних обставин тому, що вказаний суддя не є вільним від стороннього впливу чи будь-якого втручання у судовий розгляд справи, у заяві про відвід не наведено.

Відповідно до частини 4 статті 36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вбачається із мотивів заяви про відвід, доводи позивача грунтуються на його незгоді з прийнятими в ході розгляду справи суддею Гебеш С.А. процесуальними рішеннями.

При цьому суд зазначає, що не може слугувати підставою для відводу судді незгода позивача із постановленою процесуальною ухвалою від 20.12.2019 року про закриття провадження у справі в частині позовних вимог та продовження судового розгляду іншої частини таких. Як і не можуть слугувати підставами для відводу судді й інші процесуальні питання які здійснювались суддею в ході розгляду даної справи, як зокрема не вирішення клопотань позивача та правил предметної підсудності вказаної категорії справ, неповного дослідження доводів та підстав позовної заяви на предмет підсудності кожної із заявлених вимог позовної заяви.

Таким чином, заявлені позивачем підстави для відводу судді Гебеш С.А. є такими, які не грунтуються на приписах Кодексу адміністративного судочинства України, та, зокрема, ч.4 ст.36 КАС України.

Крім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в п.10 Постанови №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

При цьому, незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними діями судді під час судового розгляду справи є підставою для оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям суду можуть надавати лише суди вищих інстанції.

Виходячи з наведеного, доводи про упередженість або не об`єктивність судді Гебеш С.І. по відношенню до розгляду справи мають характер припущень та наявними в матеріалах справи доказами не підтверджуються, обґрунтованих підстав упередженості головуючого судді заявником не вказано, а судом не встановлено, відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 36, 40, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви позивача про відвід судді Гебеш С.А. по адміністративній справі № 305/533/19 за позовом ОСОБА_1 до Керівника Рахівської державної нотаріальної контори Пріц Олени Іванівни, третя особа - Білинська сільська рада про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя Я. М. Калинич