Справа № 560/3724/19
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3724/19
УХВАЛА

20 січня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Божук Д.А. розглянувши адміністративну справу за позовом військового прокурора Херсонського гарнізону в інтересах держави в особі Адміністрації Державної прикордонної служби України , Національної академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Військовий прокурор Херсонського гарнізону звернувся до суду в інтересах держави в особі Адміністрації Державної прикордонної служби України, Національної академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Адміністрації Державної прикордонної служби України витрати пов`язані з його утриманням у Національній академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького в розмірі 98623,91 грн.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27.11.2019 відкрито провадження в цій адміністративній справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Разом з тим, частиною 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Приписами частини 7 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

На підставі викладеного слідує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Зважаючи на вищезазначене, суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Тому, прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 18.09.2018 у справі №826/7910/17, від 13.02.2019 у справі №818/1652/17 та ухвалі від 04.07.2019 у справі №320/1018/19.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що прокурор не довів необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду від імені суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Так, згідно з листом Адміністрації Державної прикордонної служби України від 08.10.2019 №0.14-9630/0/6-19 її наказом від 13.09.2010 №694 "Про організацію роботи з відшкодування курсантами та особами офіцерського складу витрат, пов`язаних з їх утриманням у вищому навчальному закладі Державної прикордонної служби України" роботу щодо стягнення суми витрат, пов`язаних з утриманням в Академії осіб покладено на ректора Академії. При цьому, доказів неможливості звернення Адміністрації Державної прикордонної служби України та Національної академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького до суду щодо стягнення з ОСОБА_1 витрат, пов`язаних з його утриманням у Національній академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького в розмірі 98623,91 грн, військовий прокурор Херсонського гарнізону не надав.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліком позовної заяви.

Таким чином, відповідно до частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, позов слід залишити без руху.

Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду обґрунтовання підстав звернення до суду від імені суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, але не виключно, доказів неможливості звернення Адміністрації Державної прикордонної служби України та Національної академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького до суду щодо стягнення з ОСОБА_1 витрат, пов`язаних з його утриманням у Національній академії Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького в розмірі 98623,91 грн; доказів вчинених позивачами дій, спрямованих на стягнення з відповідача вказаних коштів, у разі їх вчинення, та їх наслідків, а в разі їх не вчинення, нормативно-правове обґрунтування підстав бездіяльності.

Керуючись частиною 13 статті 171, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву військового прокурора Херсонського гарнізону, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук