Справа № 816/844/16
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 січня 2020 р. м. ХарківСправа № 816/844/16

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача Бенедик А.П.,

Суддів Гуцала М.І. , Донець Л.О. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 року по справі № 816/844/16

за позовом Спільного підприємства "Полтавська газонафтова компанія"

до Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 року задоволено адміністративний позов Спільного підприємства "Полтавська газонафтова компанія" до Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

На зазначене рішення суду Головне управління Державної фіскальної служби у Полтавській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.19 р. зазначена апеляційна скарга залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху.

Скаржником до суду подано клопотання, в якому просив продовжити процесуальний строк для усунення недоліків.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.01.2020 року клопотання задоволено. Продовжено скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, надано строк п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали та роз`яснено, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, копія вищезазначеної ухвали була отримана Головним управлінням ДФС у Полтавській області 13.01.2020 року.

Обчислення процесуального строку визначено статтею 120 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно частини першої якої, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ч. 6 ст. 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу (ч. 8 ст. 120 КАС України).

Оскільки встановлений судом п`ятий день на усунення недоліків припав на суботу - 18.01.2020 року, то останнім днем строку є перший після нього робочий день - понеділок 20.01.2020 року.

Станом на час прийняття даної ухвали в матеріалах справи відсутні докази усунення в повному обсязі недоліків апеляційної скарги.

Проте, скаржником повторно надано клопотання про продовження процесуального строку виконання вимог ухвали, відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі та відкриття апеляційного провадження.

Дослідивши клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Залишення апеляційної скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків апеляційної скарги та дотримання порядку її подання.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведених положень вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, для усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав законодавством не визначено.

Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан скаржника. Доказів незадовільного майнового стану відповідача, що спричиняє неможливість сплати судового збору матеріали справи не містять.

Обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення скаржника від законодавчо встановленого обов`язку зі сплати судового збору. Зазначена позиція також відповідає висновкам Європейського суду з прав людини у рішенні по справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Виходячи з наведеного, вказані заявником апеляційної скарги обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Тривалість строку для усунення недоліків визначається з урахуванням необхідного часу для повідомлення сторони про залишення заяви без руху у зв`язку з допущеними недоліками та їх виправлення.

Згідно ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Дослідивши заявлене скаржником клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення та повторного продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки апелянтом вже надавались аналогічні заяви, чим було використане право на продовження терміну для усунення недоліків апеляційної скарги. Строк на усунення недоліків апеляційної скарги був продовжений судом.

Зазначені обставини ставить під сумнів виконання в подальшому ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У відповідності до ст.129 Конституції України та ст.8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 року "Надточій проти України", принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема Іззетов проти України, Пискал проти України, Майстер проти України, Субот проти України, Крюков проти України, Крат проти України, Сокор проти України, Кобченко проти України, Шульга проти України, Лагун проти України, Буряк проти України, ТОВ ФПК ГРОСС проти України, Гержик проти України суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Колегія суддів зазначає, що в даному випадку скаржнику було надано достатній строк для усунення недоліків, а тому клопотання не підлягають задоволенню.

Згідно з ч.6 та ч.7 ст.298 КАС України про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Оскільки скаржником у встановлений строк не було виконано вимог ухвали Другого апеляційного адміністративного суду про залишення апеляційної скарги без руху, наявні підстави для повернення апеляційної скарги.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення із апеляційною скаргою в порядку, встановленому законом, не є обмеженням доступу до правосуддя та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на судовий захист шляхом судового розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 року по справі № 816/844/16 за позовом Спільного підприємства "Полтавська газонафтова компанія" до Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач (підпис)А.П. Бенедик
Судді(підпис) (підпис)М.І. Гуцал Л.О. Донець