Справа № 160/8089/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2020-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2020 року Справа № 160/8089/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Масенка Г.Є.
представника позивача Никоненка І.С.
представника відповідача 1 Романович Ю.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТРІУМФ-ДНІПРО до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -
21.08.2019 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ТРІУМФ-ДНІПРО (надалі позивач) до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (надалі відповідач 1), Державної фіскальної служби України (надалі відповідач 2), в якій позивач просить:
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що рішення відповідача 1, якими ТОВ «Тріумф-Дніпро» внесено до реєстру ризикових платників та було відмовлено у реєстрації податкових накладних від 14.06.2019 р. №№ 12,13,14,15,16, та ПН № 19 від 05.06.2019 р., є протиправними та підлягають скасуванню. Вважає що у ТОВ «Тріумф-Дніпро» наявні документи достатні для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, при цьому рішення про внесення платника податків до реєстру ризикових платників та рішення про зупинку реєстрації ПН, які передували прийняттю ріішення про відмову в реєстрації ПН, є протиправними. В квитанціях від 27.06.2019 р. про зупинення реєстрації спірних податкових накладних позивача №12,13,14,15,16 від 14.06.2019 р. та ПН № 19 від 05.06.2019 р. - відповідачем не зазначено конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію цієї податкової накладної. Оскаржувані рішення не містять також мотивів неврахування чи відхилення наданих позивачем пояснень та документів. Оскаржувані рішення фіскального органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжує їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень. ТОВ «Тріумф-Дніпро» вважає, що ним у повній мірі виконано обов`язок щодо надіслання усіх необхідних первинних документів та пояснень на підтвердження факту господарських операцій з контрагентами, які зазначені в податкових накладних. Таким чином, комісія ГУ ДФС у Дніпропетровській області не мала правових підстав для відмови ТОВ «Тріумф-Дніпро» у реєстрації податкових накладних, з огляду на що рішення є протиправними та підлягають скасуванню. Крім того, з метою ефективності відновлення порушеного права та виключення подальших протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та уникнення повторного звернення до суду, на думку позивача, слід зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРІУМФ-ДНІПРО" №№12,13,14,15,16 від 14.06.2019 р. та податкову накладну ПН №19 від 05.06.2019 р. днем надіслання до реєстру та виключити з переліку ризикових платників податків Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРІУМФ-ДНІПРО".
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду матеріали справи №160/8089/19 передані до розгляду судді Віхровій В.С.
У відповідності до ч.1 ст.173 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.
Стаття 174 КАС України визначає, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Згідно положень ст.ст.175, 182 КАС України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.
Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст.192 КАС України).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.08.2019 р. позовну заяву було залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2019 р. відкрито загальне позовне провадження у справі з призначенням підготовчого судового засідання на 30.09.2019 р. о 10:20 год.
У підготовче судове засідання 30.09.2019 р. представники відповідачів не прибули, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Для повторного виклику сторін, судовий розгляд справи відкладено до 10:40 год. 21.10.2019 р.
У зв`язку із клопотанням відповідача 1 про відкладення розгляду справи, судове засідання 21.10.2019 р. перенесено на 12:40 год. 01.11.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.10.2019 р. задоволено клопотання позивача про проведення судового засідання 01.11.2019 р. в режимі відеоконференції.
У зв`язку із клопотанням відповідача 1 про відкладення розгляду справи, судове засідання 01.11.2019 р. перенесено на 12:45 год. 20.11.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.112019 р. задоволено клопотання позивача про проведення судового засідання 20.11.2019 р. в режимі відеоконференції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.11.2019 р. строк підготовчого провадження у справі продовжено на 30 днів.
20.11.2019 р. через канцелярію суду від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого повідомлено суд про незгоду з вимогами позову оскільки, на його думку, зобов`язання зареєструвати податкові накладні, є похідною вимогою до ДПС України від вимог головного управління ДПС Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органом є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.28 Порядку.
У підготовче судове засідання 20.11.2019 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 1. Для надання додаткових доказів представником відповідача 1, судовий розгляд справи відкладено до 09:30 год. 04.12.2019 р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 р. задоволено клопотання позивача про проведення судового засідання 04.12.2019 р. в режимі відеоконференції.
04.12.2019 р. через канцелярію суду подано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивачем надані пояснення щодо неправомірності висновків податкового органу про включення ТОВ «Тріумф-Дніпро» до реєстру ризикових. Позивач наголосив, що викладені у відзиві твердження є безпідставними та жодним чином не спростовують протиправність прийнятих податковим органом рішень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2019 р. провадження у справі було зупинено за клопотанням представника позивача до 18.12.2019 р.
У підготовче судове засідання 18.12.2019 р. прибули уповноважені представники позивача та відповідача 1.
Судом ухвалено закрити підготовче провадження у справі та призначити судовий розгляд справи по суті на 13.01.2020 р. о 12:00 год.
У судове засідання 13.01.2020 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача надав додаткові пояснення по справі, просив позовні вимоги задовольнити.
Представник відповідача 1 надав суду додаткові пояснення по суті спору. Проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі та просив у їх задоволенні відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
- від 14.06.2019 №14 на суму 241650,00 грн., у т.ч. ПДВ - 40 275,00 грн.;
Вказані накладні були направлені до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
ТОВ «Тріумф-Дніпро» протоколом від 27.06.2019 р. №246 засідання Комісії ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішенні реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації внесене до переліків платників податків, відповідно до п. 1.6 Критеріїв.
Згідно квитанцій №1 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 27.06.2019 р. по кожній накладній, реєстрація останніх зупинена відповідно до п.201.16 ст. 201 ПК України. В якості підстави зупинення вказано: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Підприємству запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
За наслідками розгляду додатково надісланих позивачем документів для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, Комісією Головного управління Державної фіскалььної служби України в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних були прийняті рішення, якими у реєстрації податкових накладних було відмовлено:
№1217571/39724189 від 10.07.2019 р. щодо податкової накладної № 12 від 14.06.2019 р.;
№1217572/39724189 від 10.07.2019 р. щодо податкової накладної №13 від 114.06.2019 р.;
№ 1217573/39724189 від 10.07.2019 р. щодо податкової накладної №14 від 14.06.2019 р.;
№1217575/39724189 від 10.07.2019 р. щодо податкової накладної №15 від 14.06.2019 р.;
№1217574/39724189 від 10.07.2019 р. щодо податкової накладної №16 від 14.06.2019 р.;
№1229273/39724189 від 19.07.2019 р. щодо податкової накладної №19 від 05.06.2019 р.
У вказаних рішеннях вказано про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН з причин ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.
В графі «додаткова інформація» рішень про відмову щодо ПН №№12, 13, 14, 15, 16 зазначено: відсутні договори з постачальниками ТОВ «Айпіті трейдінг», ТОВ «Токмацький гранітний кар`єр», ПП «Стройстандарт-М», ПП «Стройстандарт Мелітополь»; також відсутні пояснення щодо транспортування та ТТН з постачальниками.
Відносно ПН №19 додаткова інформація у рішенні відсутня.
Досліджуючи дані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.
Профільними видом діяльності підприємства є КВЕД 46.90 - неспеціалізована оптова торгівля.
Зазначені обставини підтверджуються Договором поставки та додатками № 1 та № 2 до Договору, рахунками на оплату, видатковими накладними.
Доставку на місце укладки асфальту здійснювало ТОВ «Паралель-Бізнесгруп» з яким укладено Договір покупцем суміші ТОВ «Інтерметгруп», що підтверджується ТТН.
У зв`язку із відсутністю власних виробних потужностей, позивач використував ресурси залучених підприємств, для виготовлення суміші, у зв`язку із чим закуповував та доставляв на завод увесь об`єм матеріалів, необхідних для виробництва, а саме: щебінь різних фракцій, відсів, пісок , бітум, добавки та модифікатори, рідке паливо.
А саме у травні 2019 р. позивачем на підставі укладених цивільно-правових договорів, видаткових накладних, ттн, рахунків-фактур та квитанцій про оплату, було придбано у:
ТОВ «ФІРМА «АЛЕКО» (код 20641422) на суму 332592,97 грн з ПДВ бітум дорожній;
ПП "ПРОФІТ ІНДАСТРІЗ" (код 31813496) на суму 144504,00 грн з ПДВ - латекс;
ПП «СТРОЙСТАНДАРТ-М» (код 41586193) на суму 241100,00 грн з ПДВ щебінь;
ТОВ «ПРАЙД ІМПЕКС» (код 42288222) на суму 264109,97 грн з ПДВ паливо рідке синтетичне;
ТОВ "БУДІВЕЛЬНА «ФІРМА «СПЕЦБУДІНВЕСТ» (код 42332868) на суму 500000,00 грн з ПДВ - пісок, щебінь;
ТОВ «ДОРРЕМ ТЕХНОЛОГІЇ» (код 41179608) на суму 133418,00 грн з ПДВ - мінеральн. порошок;
ДП «Запорізький облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» (код 32025623) на суму152628,10 грн з ПДВ - виготовлення асфальтобетонної суміші.
Загальна сума податкового кредиту склала 1946058,00 грн. з ПДВ.
Загальна сума реєстрації податкового кредиту за суміші асфальтобетонні на ТОВ «ІНТЕРМЕТГРУП» (код 42733984) за травень 2019 р. склала 1065229,70 з ПДВ.
Згідно Договору поставки №0530 від 30.05.2019 р. ТОВ «ТРІУМФ ДНІПРО» придбало матеріали у ТОВ «ТПП ТЕВТОН», що підтверджується рахунком №0604 від 04.0.2019 р., рахунком №0603 від 03.06.2019 р., видатковою накладною №0604 від 04.06.2019 р., видатковою накладною №0605 від 05.06.2019 р.
Згідно Договору поставки №0531 від 31.05.2019 р. ТОВ «ТРІУМФ ДНІПРО» придбало матеріали у ТОВ «ЕВРОБУД-ЦЕНТР», що підтверджується видатковою накладною №65 від 05.06.2019 р.
Згідно Договору купівлі-продажу товару №05/19 від 05.03.2019 р. ТОВ «ТРІУМФ ДНІПРО» реалізувало ці матеріали ТОВ «ПКП «ІФЦ», що підтверджується видатковими накладними №0605/2 та № 0605/3 від 05.06.2019 р.
Реквізити первинної документації, складеної за наслідками вказаних господарських відносин, наведені позивачем у письмових поясненнях, які надавалися податковому органу та долучені до матеріалів справи.
Недоліків складання первинних документів судом не встановлено.
Як було встановлено під час судового розгляду справи, згідно сформованих податковим органом квитанцій №1 від 27.06.2019 р. реєстрація податкових накладних відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України зупинені, ПН/РК відповідають критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним п.п.1.6 п.6 «Критеріїв ризиковості платника податку» та позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
На виконання вимог щодо належної реєстрації спірних ПН/РК, позивачем були подані повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо кожної податкової накладної/розрахунків коригувань, реєстрація яких зупинена, а саме:
№3 від 05.07.2019 р. щодо податкової накладної №12;
№4 від 05.07.2019 р. щодо податкової накладної №13;
№1 від 05.07.2019 р. щодо податкової накладної №14;
№5 від 05.07.2019 р. щодо податкової накладної №15;
№2 від 05.07.2019 р. щодо податкової накладної №16;
№1 від 16.07.2019 р. щодо податкової накладної №19.
До повідомлень додані додатки у вигляді пояснень та первинних документів для підтвердження здійснення господарських операцій по спірним податковим накладним та контрагентам.
Документи були доставлені та прийняті податковим органом, що підтверджується квитанціями №2 до кожного повідомлення.
Подання повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо кожної податкової накладної/розрахунків коригувань, реєстрація яких зупинена відповідачами не спростовується.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок №117).
За положеннями пункту 5 Порядку №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: « 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Отже, контролюючий орган зобов`язаний у квитанції та Протоколі засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації чітко вказати на конкретний вид критерію, який встановлений п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку достатній для віднесення платника податків до відповідного переліку як такого, що відповідає критеріям ризиковості, та зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Тріумф-Дніпро» протоколом від 27.06.2019 р. №246 засідання Комісії ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішенні реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації внесене до переліків платників податків, відповідно до п. 1.6 Критеріїв.
Підставою для внесення слугувала інформація (інформаційна довідка), отримана в межах Алгоритму щодо ТОВ «Тріумф-Дніпро», яке за даними відповідного структурного підрозділу відповідає критеріям ризиковості.
Згідно інформаційної довідки щодо включення до переліку ймовірних ризикових СГ ТОВ «Тріумф-Дніпро» встановлено, що згідно аналізу реєстрації податкових накладних ЄРПН підприємство протягом червня 2019 року реєструє податкові накладні з наступними товарами/послугами: суміші асфальтобетонні, кран паливної системи, розетка, обід колеса.
Згідно ЄРПН податковий кредит сформований за рахунок придбання товарів/послуг: бітум дорожній, відшкодування транспортних послуг, послуги з перевезення вантажів, паливо рідке синтетичне. Згідно інформаційних баз даних АІС «Податковий блок» у травні 2019 р. підприємством було імпортовано товари з наступною номенклатурою: аксесуари для волосся жіночі, біжутерія, свічки, іграшки, фетр, додаткові речи до одягу трикотажні, декоративні вироби з пластмаси, тканини тканні вузькі, пластилін. Таким чином, згідно проведеного аналізу ТОВ «Тріумф-Дніпро» ймовірно здійснює «постачання сумнівного податкового кредиту» шляхом використання схеми «підміни товару».
Крім того, згідно аналізу поданої податкової звітності до ДПІ у ТОВ «Тріумф-Дніпро» відсутня інформація про об`єкти оподаткування (в тому числі власного чи орендованого майна) за формою 20-опп.
Суд вважає за необхідне зазначити, що факт постачання підприємством у червні суміші асфальтобетонної, жодним чином не виключає право підприємства придбавати та реалізовувати інший товар. Законодавство не обмежує суб`єктів господарювання можливістю займатися лише тими видами діяльності, які було заявлені юридичною особою у статуті або які вона зазначила в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ЄДР).
Згідно зі ст. 91 Цивільного кодексу України, юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині. Юридична особа може здійсню спеціального дозволу (ліцензії). Цивільна правоздатність юридичної особи може бути обмежена лише за рішенням суду.
Тобто, у разі коли певний вид діяльності не потребує спеціального дозволу (ліцензії), а також якщо на зайняття ним не накладено заборони судом, юридична особа може його здійснювати незалежно.
Крім того, інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах щодо ризиковості контрагентів позивача (Інформаційна довідка), не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів, вона не є може слугувати доказом в розумінні процесуального Закону та носить виключно інформативний характер. Питання дотримання податкового законодавства під час здійснення фінансово-господарських відносин між підприємствами можуть бути встановлені лише під час проведення документальних перевірок відповідно до п.п.75.1.2. п. 75.1 т. 75 Податкового кодексу України.
Відомості щодо таких перевірок у спірному протоколі відсутні.
Процес зіставлення даних податкової звітності у розрізі контрагентів є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого фіскальний орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов`язань та податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.
Однак, зазначений етап контрольно-перевірочної роботи не передбачає здійснення фіскальним органом оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника. Адже питання правильності відображення платником в обліку проведених господарських операцій досліджуються контролюючим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов`язаних з нарахуванням і сплатою податку.
За таких обставин, відповідно до норм податкового законодавства, висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку може бути зроблений контролюючим органом лише за результатами перевірки такого платника у порядку, визначеному главою 8 Податкового кодексу України. Відтак документування результатів перевірки платника податків фіскальний орган здійснює виключно у формі акта (якщо за результатами перевірки встановлені порушення) або довідки (якщо за наслідками перевірки порушень не встановлено).
Іншого порядку документування контролюючими органами результатів своєї діяльності щодо здійснення податкового контролю чинним законодавством не передбачено.
На підставі аналізу документів, наданих для реєстрації спірних податкових накладних, податковим органом фактично проведено перевірку господарських відносин позивача з контрагентами, яким було поставлено товар за певними договорами та зроблені висновки про можливість віднесення позивача до ризикових, постачання ним сумнівного податкового кредиту шляхом використання схеми «підміни понять».
В той же час, судом встановлено, що згідно схеми руху сум ПДВ, яка надана до суду, пересорт товару контрагентів відсутній.
Такі дії податкового органу, на переконання суду, недопустимі при прийнятті рішення щодо реєстрації ПН/РК або відмові у такій реєстрації, оскільки висновки податкового органу за аналізом отриманих від позивача документів для реєстрації податкових накладних охоплюють питання поза межами наданих повноважень, формуючи висновки щодо можливого віднесення платника податку до складу ризикових, що не відповідає ознакам акту індивідуальної дії в розумінні КАС України.
Крім того, суд звертає увагу, що Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», на які робить посилання податковий орган, не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.
Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 р. № 3890/0/20-18 зазначила, що проекти таких документів обов`язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур. У листі вказано, ДФС листами від 21.03.2018 р. № 959/99-99-07-18 та № 960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно.
Таким чином, листи міністерств, не є нормативно-правовими актами та мають суто інформаційний характер.
Відповідно до вимог п. 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Зі змісту оскаржуваних рішень щодо відмови в реєстрації ПН №12, №13, №14, №15, №16 вбачається суперечливість мотивів відмови, адже податковий орган вказав про ненадання договорів з постачальниками та пояснень щодо транспортування, ттн з постачальниками в графі «додаткова інформація», при цьому визначивши в якості підстави відмови, - іншу підставу, а саме: ненадання позивачем первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.
З викладеного слідує висновок, що відповідач 1 не навів конкретного переліку документів, які необхідно надати та вказав суперечливі висновки про такі документи, а отже позивач об`єктивно не міг самостійно виконати вимоги суб`єкта владних повноважень.
Суд звертає увагу, що факт зупинення реєстрації ПН/РК у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), оскільки здійснення господарських операцій зі спірними контрагентами підтверджується належним чином складеними первинними документами, та на підставі яких були складені ПН.
На підставі поданих платником податку доказів, суд дійшов висновку, що господарські операції, за результатами яких складені податкові накладні, мають реальний характер, натомість контролюючим органом зворотного з посиланням на належні та допустимі докази не доведено.
При цьому, суд акцентує увагу, що оскаржувані рішення є актами індивідуальної дії.
Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.
Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.
Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Натомість, оскаржувані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Положенням п.п. 19, 20 Порядку №1246, визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження відповідного рішення суду).
У разі надходження рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (п. 20 Порядку №1246).
Отже, чинним законодавством обов`язок щодо реєстрації ПН після зупинення покладено на Державну фіскальну службу.
Зокрема, в силу норм п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (ч. 3 ст. 245 цього Кодексу).
За приписами статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Враховуючи висновки суду про протиправність рішень податкового органу щодо відмови у реєстрації ПН, виключення позивача з реєстру ризикових, недоведення відповідачами обґрунтованості своїх дій та рішень, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача 2 (ДФС України) такі податкові накладні зареєструвати датою їх подання до реєстрації для належного відновлення порушеного права позивача та недопущення виникнення повторного спору з викладених вище питань.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, правомірність своїх дій та рішень, перед судом не доведені.
При цьому, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За наведених обставин у сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову у повному обсязі.
За результатами розгляду даної справи, з урахуванням вимог ст. 139 КАС України, документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5763,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно задоволеним позовним вимогам.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ТРІУМФ-ДНІПРО до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити;
В порядку розподілу судових витрат стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРІУМФ-ДНІПРО» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5763,00 грн. солідарно:
2881,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області;
2881,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ДФС у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 20 січня 2020 року.

Суддя В.С. Віхрова