Справа № 804/2867/18
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 січня 2020 року

Київ

справа №804/2867/18

адміністративне провадження №К/9901/911/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Блажівської Н.Є.,

суддів: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Офісу великих платників податків ДПС (правонаступник - Офісу великих платників податків ДФС) на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2019 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг» звернулось до суду із позовною заявою, в якій просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС: № від 29 січня 2018 року про збільшення суми грошового зобов`язання за податком на прибуток приватних підприємств на суму 39 613 221,00 грн та застосованих штрафних санкцій на суму 11 218 855,00 грн.; № від 30 січня 2018 року про завищення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 35 752 982,00 грн. та застосованих штрафних санкцій на суму 17 876 491,00 грн.; № від 29 січня 2018 року про застосування штрафних санкцій на суму 510,00 грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 30 січня 2018 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в розмірі 1 401 789,21 грн.; визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 29 січня 2018 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток в розмірі 1 513 932,33 грн. В задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Офісу великих платників податків ДФС № від 30 січня 2018 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в розмірі 52 227 683,79 грн., № від 29 січня 2018 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток в розмірі 48 318 143,67 грн.; № від 29 січня 2018 року, яким до застосовано штрафні санкції у розмірі 510 грн. відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2019 року, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог скасовано та прийнято нове рішення, яким позовні вимоги задоволені в повному обсязі.

27 грудня 2019 року Офісом великих платників податків ДПС на адресу Верховного Суду направлено касаційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2019 року, яка зареєстрована в системі "Діловодство спеціалізованого суду" 3 січня 2020 року, та у якій скаржник просить скасувати оскаржувані рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Згідно з протоколом розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 січня 2020 року, у цій справі визначено склад колегії суддів: Блажівська Н.Є.- головуючий суддя, Білоус О.В., Желтобрюх І.Л.

Перевіряючи касаційну скаргу на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України суд виходить з такого.

Згідно статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду прийнята у відкритому судовому засіданні 16 жовтня 2019 року. Касаційну скаргу подано 27 грудня 2019 року, тобто з пропуском строку, визначеного статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

В касаційні скарзі скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Клопотання обґрунтовується тим, що постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2019 року, отримано скаржником 16 грудня 2019 року на підтвердження наведеної обставини надає копію оскаржуваного рішення з відміткою вхідної кореспонденції.

Водночас, належних та допустимих доказів на підтвердження зазначеної обставини (копія конверту суду апеляційної інстанції, в якому було направлено оскаржуване рішення, розписка суду про отримання копії відповідного судового рішення, відповідь на інформаційний запит ПАТ «Укрпошта» та інші докази) заявник не надав.

Так, суд звертає увагу на те, що в пункті 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, в якому зазначено, що відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 1 грудня 2018 року).

Таким чином, на сьогоднішній день початок роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відтерміновано.

Суд вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що відповідно до статті 331 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції, тобто суд касаційної інстанції при вирішенні питання стосовно допустимості та прийнятності поданої касаційної скарги не має в своєму розпорядженні матеріалів судової справи та перевіряє касаційну скаргу на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України за матеріалами касаційної скарги.

Зважаючи на викладене, підстави наведені в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження без додання належних та допустимих доказів про отримання оскаржуваного судового рішення, не можуть бути визнані поважними.

Згідно з частиною третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, касаційна скарга оформлена без додержання до вимог, встановлених статтею 330 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки скаржником не додано документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої, підпункту третього пункту третього частини другої статті 4 Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При цьому розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (пункт 24 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позовна заява у даній справі подана юридичною особою у 2018 році, а спір у справі носить майновий характер.

Згідно з пункту третього частини другої статті 4 Закону №3674-VI (в тій же редакції) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 7 грудня 2017 року №2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 1762 гривні.

У справі подано позовну заяву, в якій заявлено вимогу майнового характеру про скасування податкових повідомлень-рішень № від 29 січня 2018 року про збільшення суми грошового зобов`язання за податком на прибуток приватних підприємств на суму 39 613 221,00 грн та застосованих штрафних санкцій на суму 11 218 855,00 грн.; № від 30 січня 2018 року про завищення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 35 752 982,00 грн. та застосованих штрафних санкцій на суму 17 876 491,00 грн.; № від 29 січня 2018 року про застосування штрафних санкцій на суму 510,00 грн.

Таким чином, судовий збір за подання до адміністративного суду вказаного позову, виходячи з цієї ціни позову складає 616 700 грн. ( 104 462 059 грн. * 1,5 %, але не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб)

Отже, розмір судового збору за подання до суду цієї касаційної скарги становить 1 233 400 грн. (616 700 грн * 200 %).

Судовий збір підлягає сплаті за реквізитами:

Отримувач коштівУК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)38004897
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувача (стандарт IBAN)UA0026007
Код класифікації доходів бюджету22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055")
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа)
Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, а отже, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд вважає за необхідне встановити скаржнику десятиденний строк від дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання до суду документу про сплату судового збору та належних доказів на підтвердження наведених у клопотанні обставини, які б підтверджували день вручення оскаржуваного судового рішення або вказати інші підстави для поновлення цього строку.

Керуючись статтями 169, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС (правонаступник - Офісу великих платників податків ДФС) на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2019 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Встановити скаржнику для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.Є. Блажівська

Судді О.В. Білоус

І.Л. Желтобрюх