Справа № 520/13717/19
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2020-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

23 січня 2020 р. № 520/13717/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Канкорд-С" (вул. Гвардійців Широнінців, буд. 38, кв. 136, м. Харків, 61123, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ), Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Канкорд-С" (далі по тексту - позивач, ТОВ "Канкорд-С") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту - відповідач-1, ГУ ДПС у Харківській області), Державної податкової служби України (далі по тексту - відповідач-2, ДПС України), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення комісії ГУ ДПС в Харківській області за № 1305982/41887024 від 15.10.2019р. про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 16 вересня 2019 року, та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 4 від 16 вересня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Канкорд - С" за результатами фінансово-господарської діяльності була складена податкова накладна №4 від 16.09.2019 р. на загальну суму з урахуванням ПДВ 113 840,00 грн. Вказана податкова накладна була надіслана до Головного управління Державної податкової служби України у Харківській області для розгляду комісією яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

27.09.2019 року Товариством отримана квитанція про те, що податкова накладна прийнята, але реєстрація ПН/РК від 16.09.2019р. № 4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Тому підприємству запропоновано надати пояснення та /або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання викладеного у зазначеній квитанції, Товариством 08.10.2019 року направлено до ГУ ДПС в Харківській області Повідомлення за №-1, в якому надано відповідне пояснення, а також додано всі необхідні документи стосовно оплати, отримання, перевезення, зберігання, передачі вказаної продукції.

15 жовтня 2019 року незважаючи на те, що на виконання зазначеного Повідомлення була додана вся необхідна документація, Товариством отримано Рішення №1305982/41887024 про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав того, що Товариством не надано Договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, документи щодо постачання /придбання, зберігання і транспортування товарів, а також документи щодо підтвердження відповідності продукції (паспорти чи сертифікати якості).

25 жовтня 2019 року Товариством було отримано Рішення ДПС України за №40466/41887024 про те, що і скаргу яка була подана на Рішення № 1305982/41887024 від 15.10.2019р. залишено без задоволення, а зазначене Рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Вважаючи зазначене рішення контролюючого органу незаконним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із відповідною позовною заявою.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

На виконання вимог ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 р. ГУ ДПС в Харківській області та Державною податковою службою України відзиву на позовну заяву до суду надано не було.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за наявними в ній доказами у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно та всебічно дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, встановив наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Канкорд - С» є юридичною особою, , діє відповідно до Статуту затвердженого Рішенням загальних зборів, Цивільного кодексу України, ЗУ «Про господарські товариства», інших чинних законодавчих та нормативно правових актів України. Товариство у своїй діяльності керується внутрішніми правилами, регламентами, локальними актами Товариства, а також діючими законодавчими та нормативно-правовими актами.

Головною метою Товариства під час здійснення певних видів діяльності передбачених Статутом та інших не заборонених законодавством України, є одержання прибутку. До основних видів діяльності підприємства відноситься зовнішньоекономічна діяльність, а також неспеціалізована оптова торгівля товарами господарського та іншого призначення.

Для зазначених цілей, Товариством на підставі договорів оренди та суборенди використовуються нежитлові та складські приміщення, що підтверджується копіями договорів №190201 від 01.02.2019 року, №24/19 від 01.02.2019 року, №419/02-1 від 15.02.2019 року (а.с.16-32).

25 березня 2019 року за №-2-055, Товариством було укладено договір з Виробничо - торгівельним Унітарним підприємством «АзотХімФортіс» (Республіка Білорусь) щодо купівлі на умовах FCA - Гродно (Республіка Білорусь) по «Інкотермс-2010» відповідного товару, кількість і асортимент якого повинен зазначатися на кожну його партію у відповідних Специфікаціях.

Під час завантаження кожна партія товару супроводжується: 1) рахунком - фактурою; 2) товаро - транспортною накладною (СМR); 3) сертифікатом (паспортом) якості; 4) сертифікатом відповідності.

З метою виконання умов зазначеного договору, Товариство як покупець, а торгівельне Унітарне підприємства «АзотХімФортіс» як продавець, 17 червня 2019 року узгодили кількість та асортимент товару, за результатами чого в той же день відповідно до вимог договору №-2-055 від 25.03.2019 року підготували та підписали Специфікацію за № 2. В подальшому продавцем були надані відповідні товаро-супроводжувальні документи, а саме: 1) рахунок - фактура №92 від 20.06.2019р.; 2) сертифікат походження № BYUA ; 3) паспорта якості; 4) CMR від 21.06.2019р.; 5) акт завантаження від 21.06.2019 р. (а.с.33-47).

26 червня 2019 року зазначені документи були подані до Чернігівської митниці ДФС, за результатами чого нею оформлено відповідну вантажну митну декларацію в митному режимі ІМ-40, а зазначений у ній вантаж випущено до вільного обігу на митній території України (а.с.48-50).

12 липня 2019 року за №-2019/07/12 Товариством укладено Договір купівлі- продажу з ТОВ «Мереф`янський ремонтний завод» (далі - ТОВ «МРЗ»), згідно умов якого, найменування, артикул, кількість, одиниця виміру, ціна кожної одиниці та загальна ціна Товару, що поставляється за ним, визначається у Рахунках та видаткових накладних. У свою чергу, підставою для оплати Товару є даний Договір та рахунки на оплату кожної партії товару, а документом який передається разом із Товаром за даним Договором є видаткова накладна та рахунок (а.с.51-53).

На виконання умов вищезазначених договорів, Товариство як покупець, а торгівельне Унітарне підприємства «АзотХімФортіс» як продавець, відповідно до вимог договору № 2-055 від 25.03.2019 року, підготували та підписали Специфікацію за № 3. В подальшому продавцем були надані відповідні товаро-супроводжувальні документи, а саме: 1) рахунок - фактура №111 від 25.07.2019р.; 2) сертифікат - походження № BYUA; 3) паспорти якості; 4) CMR від 26.07.2019р.; 5) акт завантаження від 26.07.2019 р. (а.с.55-62).

28 липня 2019 року зазначені документи були подані до Чернігівської митниці ДФС, за результатами чого нею оформлено відповідну вантажну митну декларацію в митному режимі ІМ-40, а зазначений у ній вантаж випущено до вільного обігу на митній території України (а.с.63).

В подальшому, на виконання умов договору № 2019/07/12 від 12.07.2019 року, ТОВ «Канкорд-С» 16 вересня 2019 року як постачальником, підготовлено для покупця Рахунок на оплату певного виду товару №-52, а саме: 1) канату поліамідного тросової звивки трьохпрядної д20мм (в бухтах по 50м) - кількістю 1 000 м; 2)фалу комбінованого (оплітка-ПА, сердечник - ПЕ)д.10 мм (в бухтах по 100мм) - кількістю 10 000 м; 3) фалу комбінованого (оплітка-ПА, сердечник - ПЕ)д.14 мм (в бухтах по 100м) - кількістю 4 600м. (а.с.66).

16.09.2019 року отримавши від ТОВ «МРЗ» передоплату за вказані товари, яка підтверджується банківською випискою по Рахунку №-52, ТОВ «Канкорд - С» зазначений товар було передано ТОВ «МРЗ» (а.с.67).

У підтвердження цього постачальником, в особі ТОВ «Канкорд - С», та покупцем, в особі ТОВ «МРЗ» складена та підписана Видаткова накладна №53 від 17.09.2019 року, що в повному обсязі узгоджується з умовами договору від 12.07.2019 року за № 2019/07/12 (а.с.68).

По суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику /пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України/.

За змістом підпункту "а" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21 лютого 2018 року № 117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з вимогами п. 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 117), податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<РмЧ1,4, де:

D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;

S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;

P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/ розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.

Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Згідно з вимогами п. 4 Порядку № 117 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Як убачається з п. 5 Порядку № 117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно з вимогами п.п. 6 та 7 Порядку № 117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Слід зазначити, що положення пунктів 6 та 7 Порядку № 117 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Разом з тим, реєстрацію поданої позивачем податкової накладної № 4 від 16 вересня 2019 року, як зазначено в квитанції № від 27 вересня 2019 року зупинено через те, що вона не відповідає вимогам на підставі пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку» (ас. 71-73).

Згідно з вимогами п. 10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 визначено критерії ризиковості платника податку, а саме відповідно до пп.1.6 п. 1, платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку-юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Суд зазначає, що критерії ризиковості платника податків є вичерпним переліком, який не може бути збільшений контролюючим органом без встановлених на те законом підстав.

Як встановлено судом, в отриманій квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не наведено жодного з під критеріїв п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку, якій би відповідав платник станом на момент формування квитанції про блокування ПН, як це передбачено підпунктом 3 п. 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної.

Відповідачем лише запропоновано "надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄДРПН", але жодні конкретні пропозиції щодо необхідних документів відсутні.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 р. по справі № 822/181/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт шостий Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

У п.14 Порядку № 117 встановлено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

За п.15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Пунктом 21 Порядку №117, визначено, що підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Підставою для відмови в реєстрації податкової накладної від 16.09.2019 № 4, відповідно до оскаржуваного рішення №1305982/41887024 від 15.10.2019, є ненадання платником податку копій первинних документів, а саме: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні та документи щодо підтвердження відповідності продукції, наявність яких передбачена договором та/або законодавством (а.с.76).

Суд зазначає, що цілком зрозумілим є те, що за різними господарськими операціями можуть складатися й різни первинні документи, а тому необхідність складання тих чи інших первинних документів та можливість їх подання податковому органу залежить перш за все від сутності господарських операцій.

Крім того, розрахункові документи позивачем надавалися разом з Повідомленням про надання пояснень №1 від 08 жовтня 2019 року, а також Скаргою на рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації зазначеної податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №-1305982/41887024 від 15.10.2019 та які додані до матеріалів справи (а.с.74).

Однак, відповідачами неправомірно відмовлено в реєстрації податкової накладної.

В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження той факт, що господарські операції, за результатами яких позивачем складено податкову накладну від 16.09.2019 р. № 4 на суму ПДВ 113 840 грн. носять реальний характер, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами та оформленими належними чином документами первинного бухгалтерського обліку.

Суд зазначає, що факт зупинення реєстрації податкових накладних у ЄР/ПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна.

Крім того, правочин, вчинений між позивачем та ТОВ «Мереф`янський ремонтний завод» не визнано у судовому порядку нечинним, доказів протилежного суду не надано.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та ТОВ «Мереф`янський ремонтний завод», та на те, що такі документи надавались разом із повідомленням та надані до суду, відповідач не мав правових підстав для відмови ТОВ "Канкорд - С" у реєстрації податкової накладної від 16.09.2019 р. № 4.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати Рішення комісії ГУ ДПС в Харківській області за № 1305982/41887024 від 15.10.2019 р. про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 16 вересня 2019 року

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну № 4 від 16 вересня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

За приписами ч. 3 ст. 245 КАС України, у разі скасування індивідуального акта суд може зобов`язати відповідача вчинити необхідні дії з метою відновлення прав , свобод чи інтересів позивача за захистом яких він звернувся до суду.

Аналізуючи дані положення КАС України, можна дійти висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Окрім того, суд звертає увагу на приписи п.п.19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України № 1246 від 29.12.2010 р., (зі змінами), яким передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду). У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

У першому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, яке ухвалюється саме Комісією ДФС.

У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної, при цьому датою реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, нормами ПК України та Порядку чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної та зазначення дати її реєстрації.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України № 475/97-ВР від 17.07.97; Конвенція набула чинності для України 11.09.97.

За приписами ч. 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" № 3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява N 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Враховуючи викладене зазначена позовна вимога підлягає задоволенню, а саме про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну № 4 від 16 вересня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 113 840,00 грн. (сто тринадцять тисяч вісімсот сорок гривень 00 копійок).

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

З врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, оцінюючи наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні на предмет належності, допустимості та достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, як того вимагає процесуальне законодавство, проаналізувавши норми матеріального права, які належить застосувати до спірних правовідносини, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється згідно вимог статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Канкорд-С" (вул. Гвардійців Широнінців, буд. 38, кв. 136, м. Харків, 61123, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ), Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії ГУ ДПС в Харківській області за №1305982/41887024 від 15.10.2019р. про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 16 вересня 2019 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) зареєструвати податкову накладну № 4 від 16 вересня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 113 840,00 грн. (сто тринадцять тисяч вісімсот сорок гривень 00 копійок).

Стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Канкорд-С" (вул. Поштова, буд. 34 К, село Черкаська Лозова, Дергачівський район, Харківська область, 62340, ) суму сплаченого судового збору в розмірі 960,50 грн. (дев`ятсот шістдесят гривень 50 коп.).

Стягнути з Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Канкорд-С" (вул. Поштова, буд. 34 К, село Черкаська Лозова, Дергачівський район, Харківська область, 62340, ) суму сплаченого судового збору в розмірі 960,50 грн. (дев`ятсот шістдесят гривень 50 коп.).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення .

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 23 січня 2020 року.

Суддя Бадюков Ю.В.