Справа № 520/12443/19
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

16 січня 2020 р. справа № 520/12443/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Біленського О.О.,

при секретарі судового засідання Поволяєвій К.В.,

за участі:

представника позивача - Гура О.В.,

представника відповідача Іхненко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЦЕНТР» (61019, Україна, м. Харків, пр. Дзюби, буд. 2, кв. 16, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м.Харків, вул. Пушкінська, буд.46, ) про скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТАЦЕНТР» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №2 від 08.11.2019 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Метацентр» (податковий номер 22633384) з питань достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування ГІДВ на поточний рахунок платника податку за серпень 2019 року. За результатами проведення перевірки відповідачем складено Акт від 16.10.2019 року №253/20-40-12-02-08/22633384, в якому міститься висновок про порушення ТОВ «Метацентр» вимог Кодексу в частині достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування ПДВ на поточний рахунок платника податку за серпень 2019 року у розмірі 144443,00 грн. На підставі вищезазначеного Акту, ГУ ДПС у Харківській області 08.11.19 року прийнято податкове повідомлення-рішення №2, яким виявлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період серпень 2019 року в сумі 144443,00 грн. та відсутність права нарахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість. Позивач не погоджується з прийнятим податковим повідомленням - рішенням та вважає, що його було прийнято при порушенні норм чинного законодавства. Представник позивача зазначив, що реалізуючі своє право на бюджетне відшкодування ПДВ при дотриманні всіх умов, передбачених абз.«б» - «в» п.200.4 Податкового кодексу України, позивач визначив суму від`ємного значення ПДВ до бюджетного відшкодування, надав заяву про повернення суми бюджетного відшкодування до податкового органу, шляхом відображення у гр.5-7 Таблиці 2 Додатку 3 Податкової декларації з ПДВ за серпень 2019 року податкового кредиту, за умови фактичної сплати ПДВ до Державного бюджету України при розмитненні товарів, що підтверджується платіжними дорученнями та інформацією про фактичне ввезення товарів на митну територію України із інформаційних систем ДПС, заявлена сума бюджетного відшкодування не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 ІІКУ на дату подання Декларації за серпень 2019 р., що не спростовується посадовими особами в Акті перевірки. З огляду на викладене, порядок визначення суми бюджетного відшкодування ПДВ та методика надання заяви про бюджетне відшкодування, цілком відповідають нормам п.200.7 ст.200 Податкового Кодексу України та абз.4 п.5. розд. III «Розрахунки за звітний період» Наказу №21. Позивач також зауважив, що нормами податкового законодавства передбачено право позивача самостійно обирати суму податкового кредиту у розрізі контрагентів із загальної суми від`ємного значення ПДВ, задекларованого у звітному періоді, без виключення суми задекларованого від`ємного значення попереднього податкового періоду із розрахунку загальної суми від`ємного значення ПДВ за серпень 2019 року. З огляду на наведене, просив суд задовольнити адміністративний позов у повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

Через канцелярію суду 17.12.2019 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення - рішення відповідач діяв на підставі та у межах повноважень, визначених чинним законодавством, оскаржуване рішення прийнято за наслідками встановлених актом перевірки порушень податкового законодавства. Представник відповідача вказав, що камеральною перевіркою встановлено порушення платником вимог податкового законодавства в частині достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування ПДВ на поточний рахунок платника податку за серпень 2019 року у розмірі 144443,00 грн. На думку представника відповідача, Податковий кодекс України розрізняє поняття «податкового кредиту звітного (податкового) періоду» та «податкового кредиту наступного (попереднього) звітного (податкового) періоду». Також, формою податкової звітності з ПДВ, затвердженою Наказом №21, передбачено включення залишку від`ємного значення ПДВ попередніх звітних (податкових) періодів (р.16) до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.17). Отже, відповідно до форми податкової звітності з ПДВ, затвердженої Наказом №21, значення р.16 формується у попередніх звітних (податкових) періодах та, відповідно до п.200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу не бере участі у розрахунку суми від`ємного значення ПДВ поточного звітного (податкового) періоду. Оскільки форма додатку 2 та додатку 3 до податкової звітності з ПДВ передбачає розшифровування суми від`ємного значення ПДВ у розрізі періодів виникнення, показників таких додатків повинна відповідати загальному обсягу від`ємного значення ПДВ за звітний (податковий) період. ТОВ «Метацентр» в податковій декларації з податку на додану вартість за серпень 2019 року задекларовано до відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації) суму від`ємного значення ПДВ у розмірі 446894,0 грн. У таблиці 2 додатку 3 до декларації «Розрахунок суми бюджетного відшкодування» (далі додаток 3 до декларації) ТОВ «Метацентр» надано розшифровку суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податкових) періодів постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України на суму 446894,0 грн., по періодах виникнення: серпень 2019р. - 446894,0 грн. При цьому, по декларації за серпень 2019 року платником задекларовано суму від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання поточного звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у розмірі 302451,0 грн. (рядок 9 - рядок 17 - рядок 16 декларації). Враховуючи вимоги п.200.1 ст.200 та п.200.4 ст.200 ПКУ сума податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню ТОВ «Метацентр» по періодах згідно додатку 3 до податкової декларації з податку на додану вартість від 18.09.2019 №: за серпень 2019 року розраховується наступним чином: від рядку 9 у розмірі 171480,0грн. відраховується сума податкового кредиту звітного періоду (сумарне значення ряд. 10.1 Б, ряд.10.2Б, ряд. 11.1 Б, ряд.12Б, ряд. 14 декларації з ПДВ) у розмірі 473931,0 грн. та складає «-» 302451,0 грн.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у відзиві.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Метацентр» (податковий номер 22633384) з питань достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування ГІДВ на поточний рахунок платника податку за серпень 2019 року.

За результатами проведення перевірки відповідачем складено акт від 16.10.2019 року №253/20-40-12-02-08/22633384, в якому міститься висновок про порушення ТОВ «Метацентр» вимог Податкового кодексу України в частині достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування ПДВ на поточний рахунок платника податку за серпень 2019 року у розмірі 144443,00 грн.

На підставі вищезазначеного акту, Головним управлінням ДПС у Харківській області 08.11.2019 року прийнято податкове повідомлення-рішення №2, яким встановлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період серпень 2019 року в сумі 144443,00 грн. та відсутність права нарахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

З приводу правомірності винесення оскаржуваного податкового повідомлення - рішення, суд зазначає наступне.

Пунктом 200.1 ст.200 ПКУ передбачено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з положеннями п.п. в) п.200.4 ст.200 ПКУ, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Таким чином ст.200 Податкового Кодексу України не відокремлює поняття «податкового кредиту наступного (попереднього) звітного (податкового) періоду».

Аналізуючи ст.200 ПКУ, суд приходить до висновку, що від`ємне значення звітного податкового періоду (за умови його невикористання в звітному періоді відповідно до п.200.4 п.п. а ) та б) зараховується до складу, тобто стає частиною, податкового кредиту наступного податкового періоду.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 року за №21, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289, затверджено форми та порядок заповнення податкової звітності з ПДВ (далі - Наказ № 21).

Відповідно до п. 6 розділу ІІІ зазначеного Наказу № 21, платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.

З аналізу зазначеного Наказу № 21 також вбачається, що форма податкової звітності має три розділи, перший з яких «І. Податкові зобов`язання», закінчується рядком 9 «Усього податкових зобов`язань (сума значень рядків (1.1 + 1.2 + 4.1 + 4.2 + 6 (-/+) + 7 (-/+) + 8) колонки Б)». Саме в цьому рядку (колонка Б) відображається сума податкових зобов`язань звітного податкового періоду.

Другий розділ форми «ІІ. Податковий кредит», включає рядок 16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду», тобто в цьому рядку відображається від`ємне значення попереднього податкового періоду. Закінчується розділ рядком 17 «Усього податкового кредиту (сума значень рядків (10.1 + 10.2 + 11.1 + 11.2 + 12 + 13 (-/+) + 14 (-/+) + 15 (-/+) + 16 (-/+) колонки Б))». Саме в цьому рядку (колонка Б) відображається сума податкового кредиту звітного податкового періоду. Після цього розрахунку не існує показника «Від`ємне значення попереднього податкового періоду».

Відповідно до присів чинного законодавства, у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду. У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період. У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду. У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, що узгоджена протягом звітного (податкового) періоду.

У рядку 16.3 також вказується підтверджена за результатами документальної перевірки контролюючого органу сума від`ємного значення реорганізованого платника податку, що переноситься до податкового кредиту правонаступника (за умови подання таким правонаступником заяви (таблиця 3 додатка 2) у складі податкової декларації за звітний (податковий) період).

У разі заповнення рядків 16.2 та/або 16.3 обов`язковим є заповнення таблиці "Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку

Третім розділом форми «ІІІ. Розрахунки за звітний період» передбачений рядок 18 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету», а також рядок 19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації) (позитивне значення)". Рядок 17 форми містить від`ємне значення, сформоване у попередніх податкових періодах.

Відповідно, при формуванні від`ємного значення податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду враховується від`ємне значення, сформоване у попередніх податкових періодах. Вказане спростовує твердження фахівців ГУ ДФС, викладеними у відзивах на позовну заяву, що «відповідно до податкової звітності значення р.16 не бере участі у розрахунку суми від`ємного значення ПДВ поточного звітного (податкового) періоду».

Сума, відображена у рядку 21 «Cума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду)», розшифровується у додатку 2. Він має назву: "Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)". Деталізація від`ємного значення здійснюється в частині періодів її виникнення. У додатку 3 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування» в таблиці 2. розкриваються суми податку, фактично сплаченого у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України, у розрізі постачальників та періодів виникнення від`ємного значення.

Відповідно до листа ДФС від 22.07.2016 року №24830/7/99-99-15-03-02-17 "Про внесення змін до форми податкової декларації з податку на додану вартість": «При заповненні як додатка 2 (Д2), так і таблиці 2 додатка 3 (Д3) до декларації з податку на додану вартість доцільно застосовувати принцип хронології формування від`ємного значення, згідно з яким податкові зобов`язання поточного (звітного) періоду зменшуються на суму податкового кредиту у хронологічному порядку його виникнення від найдавнішого до найновішого.»

З наявних матеріалів справи вбачається, що від`ємне значення ПДВ (рядок 19, рядок 20 декларації = 558875) розраховано позивачем, як різниця між Рядком 9 декларації = 171480 та Рядком 17 декларації = 730355 декларації за серпень 2019 року, що цілком відповідає нормам п.200.1 ст.200 Податкового Кодексу України.

При цьому, посадові особи ГУ ДПС у Харківській області в Акті перевірки зазначили, що у серпні 2019 року у рядку 16.1 Декларації з ПДВ підприємством було відображено від`ємне значення ПДВ, яке склалося у липні 2019 року у сумі 256424 гри., що підтверджує правомірність дій платника податку при формуванні податкового кредиту з ПДВ за серпень 2019 року.

Таким чином, сума заявленого бюджетного відшкодування у декларації за серпень 2019 року, не перевищує залишок від`ємного значення ПДВ у тому числі за періодами виникнення, задекларовані Товариством з обмеженою відповідальністю «Метацентр» показники з податку на додану вартість відповідають даним податкового та бухгалтерського обліку, а отже підстави для складення податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №2 від 08.11.2019 року є хибними.

З урахуванням положень ст.200.4 ст.200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, таку суму платник податків має право на власний розсуд або зарахувати у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (відображається у рядку 20.1 декларації), або має право на бюджетне відшкодування (на рахунок платника у банку або у рахунок сплати грошових зобов`язань, відображається у відповідних підрядках рядку 20.2 декларації), або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (відображається у рядку 20.3 декларації).

З аналізу наведених правових норм вбачається, що платник податку наділений правом самостійно визначити порядок використання суми від`ємного значення з податку на додану вартість, сформованого між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту за результатом господарської діяльності.

Так, суб`єкт господарювання може ці суми використати у напрямку зменшення наявного податкового боргу, зарахування до складу податкового кредиту наступного звітного періоду чи одержати їх з Бюджету на власний рахунок.

Суд наголошує, що саме до повноважень платника податку належить вирішення питання яким чином використати суму від`ємного значення з податку на додану вартість у відповідності до положень ст.200.4 ст.200 ПК України.

При цьому, самостійне визначення платником податків черговості врахування від`ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 на погашення податкового зобов`язання наступного податкового періоду, по відношенню до податкового кредиту цього періоду не порушує вимог п.200.4. ст.200 Податкового кодексу України.

Таким чином, висновки акту перевірки не узгоджуються з вимогам законодавства, оскільки викладені в ньому факти не ґрунтуються на документах податкового обліку, а висновки перевірки зроблено внаслідок довільного трактування норм Податкового кодексу України.

Висновки контролюючого органу є припущеннями та не ґрунтуються на первинній та податковій документації.

При цьому, згідно з положеннями п.56.21 ст.56 Податкового кодексу України, у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Окремо суд зазначає, що наведена норма п.200.1 Податкового Кодексу України та методика складання Декларації з ПДВ у частині врахування від`ємного значення ПДВ попереднього податкового періоду у складі податкового кредиту звітного (податкового) періоду є незмінною протягом терміну дії Податкового Кодексу України, тобто з 2011 року. Будь-яких змін податкового законодавства, що законодавчо регулює порядок бюджетного відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість, протягом 2019 року не відбувалось.

Окрім цього, згідно з висновками Верховного Суду у постанові від 12.06.2018 року по справі №812/1294/17, які в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, допущена позивачем помилка при зазначені звітного (податкового) періоду, у якому виникло від`ємне значення, у додатку 3 до податкової декларації з податку на додану вартість у червні 2017 року не потягло за собою помилкове визначення суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податковому) періодах постачальниками товарів/послуг до Державного бюджету України у червні 2017 року, що доводить безпідставність зменшення відповідачем суми бюджетного відшкодування та застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням. З огляду на зазначене слід дійти висновку, що фактично сплачені у попередніх та звітному (податковому) періодах постачальниками товарів/послуг до Державного бюджету України суми ПДВ підлягають бюджетному відшкодуванню за вибором платника податків.

Також, Верховний Суд у своїй постанові від 05.03.2019 року по справі №807/782/17 зазначив, що з аналізу норм Податкового кодексу України слідує, що бюджетному відшкодуванню підлягає сума коштів, розрахована згідно з пунктом 200.1 статті 200 Кодексу, яка фактично сплачена отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України.

Отже, Верховний Суд у наведених постановах та норми Податкового кодексу України не ставлять у залежність від дати виникнення від`ємного значення право платника на бюджетне відшкодування податку на додану вартість.

Окремо суд зазначає, що у листі Державної фіскальної служби України від 22.07.2016 року №24830/7/99-99-15-03-02-17 "Про внесення змін до форми податкової декларації з податку на додану вартість", який доведено до відома підпорядкованих підрозділів ДФС для його врахування під час прийняття звітності, проведення масово-роз`яснювальної та контрольно-перевірочної роботи і адміністративного оскарження, зазначено, що з урахуванням внесених змін нова редакція вказаних додатків передбачає спрощення порядку заповнення податкової звітності та розшифровку від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями і податковим кредитом в розрізі постачальників тільки у тій частині такого від`ємного значення, яка задекларована платником податку до бюджетного відшкодування. Така деталізація здійснюється в таблиці 2 "Розшифровка суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України" додатка 3 (Д3) до декларації з податку на додану вартість.

Деталізація від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями і податковим кредитом, яка переноситься до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється лише в частині періодів її виникнення. Такі дані відображаються в додатку 2 (Д2) до декларації з податку на додану вартість.

При заповненні як додатка 2 (Д2), так і таблиці 2 додатка 3 (Д3) до декларації з податку на додану вартість доцільно застосовувати принцип хронології формування від`ємного значення, згідно з яким податкові зобов`язання поточного (звітного) періоду зменшуються на суму податкового кредиту у хронологічному порядку його виникнення від найдавнішого до найновішого.

Виходячи з вищевказаного, суд приходить до висновку, що факти, встановлені актом перевірки є необґрунтованими, безпідставними та не відповідають фактичним обставинам справи, а податкове повідомлення-рішення, прийняте на його підставі, - протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно з вимогами ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем не доведено факт порушення позивачем вимог податкового законодавства України.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

За викладених обставин, відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів належним чином правомірності винесення податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №2 від 08.11.2019 року.

Враховуючи вищевикладене, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЦЕНТР» підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЦЕНТР» (61019, Україна, м. Харків, пр. Дзюби, буд. 2, кв. 16, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м.Харків, вул. Пушкінська, буд.46, ) про скасування податкового повідомлення - рішення задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №2 від 08.11.2019 року на суму 144443,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м.Харків, вул. Пушкінська, буд.46, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЦЕНТР» (61019, Україна, м. Харків, пр. Дзюби, буд. 2, кв. 16, ) судовий збір у сумі 2166,65 (дві тисячі сто шістдесят шість) грн. 65 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 21.01.2020 року.

Суддя Біленський О.О.