Справа № 640/15803/19
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2020-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі головуючого судді - Мєзєнцева Є.І., суддів Сорочка Є.О., Чаку Є.В., перевіривши апеляційну скаргу Приватного виконавця Київського виконавчого округу Юхименко Ольги Леонідівни на додаткове рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця Київського виконавчого округу Юхименко Ольги Леонідівни про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2019 р. задоволено заяву позивача про ухвалення додаткового судового рішення.

На вказане рішення суду відповідачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Підставою для залишення апеляційної скарги без руху послугувало те, що апелянтом було пропущено строк на апеляційне оскарження. Вказану ухвалу суду отримано апелянтом 03 січня 2020 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштового відправлення.

20 грудня 2019 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В означеному клопотанні апелянт посилається на те, що отримана ним копія має нечитабельний вигляд, з зазначеної копії неможливо достеменно ідентифікувати сторін по справі.

Проте, суд наголошує, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Крім того, особа має можливість реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їх частин (Аналогічна правова позиція була викладена у рішенні Верховного Суду України від 24 лютого 2017 р. у справі № 5-45кз17).

Водночас, апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою. З огляду на зазначене, клопотання представника апелянта є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України до суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що станом на 17 січня 2020 року, апелянтом на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2019 року, вказані недоліки апеляційної скарги не було усунуто, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 169, 286, 299, 325, 329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою Приватного виконавця Київського виконавчого округу Юхименко Ольги Леонідівни на додаткове рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця Київського виконавчого округу Юхименко Ольги Леонідівни про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач Є.І.Мєзєнцев

Судді Є.О.Сорочко

Судді Є.В.Чаку