Справа № 280/3288/19
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

08 січня 2020 року (о 12 год. 59 хв.)Справа № 280/3288/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Калашник Ю.В.,

секретар судового засідання Півоварової В.П.,

за участю позивача - ОСОБА_1 , представників: позивача - Першина І.М., відповідачів - Довбишенко М.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Запорізькій області, Державної фіскальної служби України, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - відповідач), в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви від 02.10.2019 вх. №40974, просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Запорізький області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до переліку ризикових платників податків б/н від 20.11.2018;

зобов`язати комісію Головного управління ДФС у Запорізької області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, виключити Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 з переліку ризикових платників податків;

визнати протиправними дії комісії ГУ ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, що полягають в зупиненні реєстрації податкових накладних, складених ФОП ОСОБА_1 та направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: від 06 травня 2019 №1145; від 07 травня 2019 №1144; від 15 травня 2019 року № 1121; від 20 травня 2019 року №№1122,1123;

зобов`язати ДФС України, зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкові накладні, які складені ФОП ОСОБА_1 та направлені для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: від 06 травня 2019 №1145; від 07 травня 2019 №1144; від 15 травня 2019 року № 1121; від 20 травня 2019 року №№1122,1123.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що рішенням від 20.11.2018 позивача віднесено до переліку ризикових платників, без наявних підстав. Таке рішення позивачем отримано не було. Також зазначає, що податковим органом зупинено реєстрацію податкових накладних та запропоновано позивачу надати пояснення та документи. Проте, у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних зазначені загальні посилання на відповідність податкових накладних критеріям ризиковості. З урахуванням викладеного просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 29.07.2019 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 27.08.2019. У підготовчому засіданні оголошувалась перерва до 23.09.2019.

Ухвалою суду від 23.09.2019 продовжений строк підготовчого провадження до 28.10.2019 та відкладений розгляд справи до 17.10.2019.

17.10.2019 позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви.

31.10.2019 судом винесено ухвалу про продовження розгляду справи та призначене підготовче засідання на 18.11.2019.

У зв`язку із перебуванням судді на лікарняному у період з 15.11.2019 по 22.11.2019 підготовче засідання перенесено на 27.11.2019.

Протокольною ухвалою суду від 27.11.2019 судом залучено до участі у справі у якості відповідачів Головне управління ДПС у Запорізькій області, Державну податкову службу України.

ГУ ДФС у Запорізькій області та ДФС України надано відзив на позовну заяву (від 22.10.2019 вх.№43626). У відзиві зазначено, що податкові накладені зупинені, оскільки відповідають критеріям ризиковості, визначеним п.п. 1.6 п. 1 Критерії ризиковості платника податку. Зазначає, що внесення платника податків до переліку ризикових не порушує прав платника податків та не породжує правових наслідків.

10.12.2019 отримано відзив на позовну заяву від Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України, у якому відповідачі позов не визнають та зазначають, що під час зупинення реєстрації податкових накладних податковим органом не допущено порушення норм діючого законодавства. До квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не вносяться додаткові відомості індивідуально для кожного випадку зупинення реєстрації податкової накладної. Також у відзиві зазначено, що рішення про віднесення позивача до ризикових платників не є рішенням (актом) суб`єкта владних повноважень, у розумінні приписів КАС України.

Протокольною ухвалою суду від 10.12.2019 закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи по суті на 08.01.2020.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Зазначив, що позивачем разом із спірними податковими накладними для реєстрації надавались і інші податкові накладні із однаковим пакетом документів. Проте, інші накладні зареєстровані, а по спірним прийняті рішення про відмову у реєстрації. Також представник позивача зазначив, що внесення позивача до переліку ризикових платників зумовлює зупинення реєстрації податкових накладних, а тому порушує права позивача.

Представник відповідачів в судовому засіданні проти адміністративного позову заперечила з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Також зазначила, що після внесення позивача до переліку ризикових платників, не по всім накладних прийняті рішення про відмову у їх реєстрації.

Також, у судовому засіданні 08.01.2020 у якості свідка була допитана ОСОБА_2 , яка працює бухгалтером у ФОП ОСОБА_1 Свідок пояснила, що подає звітність та готує документи для реєстрації податкових накладних. Документи, які додаються для реєстрації податкових накладних є однаковими. Для реєстрації спірних податкових накладних свідок надала всі необхідні документи. Вказала, що у квитанціях про зупинення реєстрації чітко не було вказано, які саме документи необхідно надати до податкового органу.

Сторони під час розгляду справи у судовому засіданні повідомили, що ними надано всі необхідні документи для вирішення спору по суті.

Враховуючи норми ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), у судовому засіданні 08.01.2020 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.

Позивач є фізичною особою підприємцем та зареєстрований 01.11.2012 за № 2 072634.

20.11.2018 на засіданні комісії головного управління ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, створеної відповідно до наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 14.03.2018 № 799, оформленого протоколом №166, ухвалили «Визначити наступні суб`єкти такими, що відповідають критеріям ризиковості (відповідно до п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку): ФОП ОСОБА_1 » та надано доручення секретарю Комісії забезпечити включення до бази ризикових платників.

Судом встановлено, що за наслідками господарської діяльності позивача, на виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України, позивачем 27.05.2019 направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №№ 1145, 1144, 1121, 1122, 1123.

27.05.2019 позивачем отримані квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в яких зазначено: «Документ прийнято, реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних. (т.2 а.с.100-104).

Рішенням комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 03.06.2019 відмовлено у реєстрації податкових накладних №№1121, 1122,1123,1144, 1145.

Вважаючи рішення щодо віднесення позивача до ризикових платників податків та дії податкового органу щодо зупинення реєстрації податкових накладних протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Податковий кодекс є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів, нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - ПКМУ № 117).

Відповідно до п. 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків.

Податкові накладні / розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та Р, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D>0,03, Р<Рмх1,4, де:

D - розрахункова величина, яка дорівнює 8/Т;

S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

Т - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;

Р - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.

Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Відповідно до п.4 Порядку, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна / розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку встановлено, що податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється (п. 6 Порядку).

Відповідно до п.7 Порядку, у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Згідно із п. 12 Порядку, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Судом встановлено, що відповідно до квитанцій від 27.05.2019 реєстрація податкових накладних була зупинена, та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК зупинена ПН/РК відповідає критеріям пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Згідно з п. 10 ПКМУ №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій перераховані у листі Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, який розміщено на веб-порталі ДФС України (далі - Критерії).

Тобто, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН буде зупинена при наявності ознак ризиковості здійсненої господарської операції та ризиковості платника податку.

Відповідно до п. 1.6 Критеріїв комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Судом встановлено, що 20.11.2018 на засіданні комісії головного управління ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, створеної відповідно до наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 14.03.2018 №799, оформленого протоколом № 166, ухвалили «Визначити наступні суб`єкти такими, що відповідають критеріям ризиковості (відповідно до п.п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку): ФОП ОСОБА_1 » та надано доручення секретарю Комісії забезпечити включення до бази ризикових платників.

Відповідно до п. 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному Реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 21 лютого 2018 р. № 117, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Проаналізувавши викладені обставини та правові норми, суд приходить до висновку про правомірність спірних дій щодо зупинення реєстрації податкових накладних, оскільки зупинення відбулось у зв`язку із наявністю у податкового органу податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Зазначена підстава віднесена до критеріїв ризиковості платника податків підпунктом 1.6 п. 1 Критеріїв. Посилання на цей підпункт наведений також у квитанціях від 27.05.2019 про зупинення реєстрації податкових накладних №№ 1145, 1144, 1121, 1122, 1123.

Суд вважає, що оскільки податкові накладні позивача не підпадають під «відсікаючі» ознаки, передбачені п. 3 Порядку та підлягають моніторингу податковим органом, останній відповідно має право провести такий моніторинг на підставі наявної у нього податкової інформації та при необхідності витребувати у платника податків додаткові документи.

За таких обставин, суд вважає безпідставними вимоги позивача щодо визнання протиправними дій по зупиненню реєстрації податкових накладних.

Крім того, суд зазначає, що Рішеннями комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 03.06.2019 позивачу відмовлено у реєстрації в ЄРПН податкових накладних №№ 1145, 1144, 1121, 1122, 1123 (т.2 а.с.106-110).

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Відповідно до пункту 27 вказаного Порядку рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути оскаржено у судовому порядку.

Суд зазначає, що законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій.

Так, відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України), що є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (пункт 71.1. статті 71 ПК України).

Отже, позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження дій податкового органу щодо зупинення реєстрації податкових накладних - обрав такий спосіб захисту своїх прав, який суперечить закону.

Аналогічна правова позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 27 серпня 2019 року №540/2077/18 (адміністративне провадження №К/9901/17394/19).

За таких обставин, суд вважає передчасними вимоги позивача про зобов`язання відповідача 2 провести державну реєстрацію податкових накладних, зазначених у відповідних квитанціях про зупинення реєстрації, а тому відмовляє у їх задоволенні.

Також суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог про скасування рішення комісії головного управління ДФС у Запорізькій області щодо внесення позивача до переліку ризикових платників податку та зобов`язання виключити його із цього реєстру, з огляду на наступне.

Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також була висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі №826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі № 818/398/15.

Суд зазначає, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналізуючи зазначені норми чинного законодавства та встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, суд вважає, що внесення до системи АІС "Податковий блок" податкової інформації, щодо відповідності позивача критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 листопада 2019 року №480/4006/18 (адміністративне провадження №К/9901/18097/19).

З урахуванням викладених вище норм чинного законодавства та встановлених фактичних обставин справи, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятих рішень, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб`єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ), Державної фіскальної служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8, ), Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ), Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8, ) про визнання протиправними та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі протягом тридцяти днів, з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 20.01.2020.

Суддя Ю.В. Калашник