Справа № 420/3374/19
Суддя: Домусчі С.Д.
Дата ухвалення: 2020-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2020 р.м.ОдесаСправа № 420/3374/19
Головуючий в 1 інстанції: Аракелян М.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Домусчі С.Д..

суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,

за участю секретаря судового засідання Тутової Л.С.

представника апелянта Ахмадуліна В.Р.

представника відповідача Драгунова А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2019 року у справі за позовом Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

04.06.2019 року Державне підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» звернулось з позовом до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати припис відповідача від 05 березня 2019 року № 15

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що оскаржуваний припис №15 від 05.03.2019 року він був прийнятий на підставі акту №41/04 в якому зазначені недостовірні відомості та обставини які не існували.

Також, позивач звертав увагу на наявність правових підстав для не допуску посадових осіб відповідача до перевірки оскільки в період з 26.02.2019 р по 12.03.2019 р. органом державного нагляду не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Рішенням від 02.10.2019 року Одеський окружний адміністративний суд відмовив у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, Державне підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» подало апеляційну скаргу в якій, посилаючись на недотримання судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, неповне з`ясування обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам справи, просить апеляційну скаргу задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, апелянт зазначає, що при ухвалені оскаржуваного рішення суд першої інстанції безпідставно не застосував приписи ст.ст. 3-7, 10 та інші статті Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Постанови КМУ № 342 від 10.05.2018 року та ст.ст. 72-77, 90, 91, 242, 244-246 КАС України.

Апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що оскаржуваним приписом №15 від 05.03.2019 року він був зобов`язаний допустити інспекторів відповідача до проведення перевірки у строку до 12.03.2019 року, але сам припис був отриманий лише 14.03.2019 року, на що суд першої інстанції не звернув уваги.

Також, апелянт зазначив про численні порушення під час складення акту №41/04, оскільки в акті вказані обставин які не мали місце, але на підставі цього акту був виданий оскаржуваний припис, що має наслідком визнання оскаржуваного припису протиправним та його скасування.

Звертає апелянт увагу і на помилковість висновків суду першої інстанції щодо відсутності підстав для не допуску посадових осіб відповідача до проведення перевірки, оскільки в період з 26.02.2019 р по 12.03.2019 р. органом державного нагляду не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Постановою КМУ №342 від 10.05.2018 року були затверджені нові методики розроблення критеріїв та уніфікованих форм актів, та визнання такими, що втратили чинність старі методики розроблення критеріїв та уніфікованих форм актів, що були затверджені Постановою КМУ № 752 від 28.08.2013 року, на підставі якої Міністерство екології та природних ресурсів України наказом № 303 від 09.08.2017 р. затвердило уніфіковану форму акта. За таких підстав апелянт вважає, що на час виникнення спірних правовідносин відсутня уніфікована форма акта перевірки, яка б була розроблена на підставі чинних методик розроблення критеріїв та уніфікованих форм актів, затверджених Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року.

Відповідач своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд встановив та матеріалами справи підтверджується, що 10.01.2017 року Державною екологічною інспекцією України був виданий припис № 2/2-19, яким ДП «Адміністрація морських портів» (надалі ДП «АМПУ») зобов`язано забезпечити виконання приписів територіальних органів Державної екологічної інспекції України у термі, який в цих приписах вказаний (т. 1 а.с. 102). Припис № 2/2-19 від 10.01.2017 року містить відмітку про його направлення 17.01.2017 року до ДП «Адміністрація морських портів».

28.01.2019 року за №379/04 Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу направлено лист до в.о. голови ДП «АМПУ», у якому викладено вимогу надати у строк до 31.01.2019 року до Інспекції належним чином завірені копії документів за переліком, а також вказано про намір провести позапланові перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у відповідних філіях, в переліку яких відсутня Одеська філія Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (т. 1 а.с.9-11).

30.01.2019 року за №349/10-0302/Вих Державним підприємством «АМПУ» надана відповідь, в якій зазначено про відсутність правових підстав для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), надання інформації та копій документів, які запитувались листом від 28.01.2019 року за №379/04 (т. 1 а.с. 12-14). Відсутність правових підстав вмотивована ДП «АМПУ» відсутністю затвердженого та оприлюдненого на власному офіційному веб-сайті органом державного нагляду уніфікованої форми акта перевірки, яка б була розроблена на підставі чинних методик розроблення критеріїв та уніфікованих форм актів, затверджених Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року.

22.02.2019 року листом Держекоінспекції України від 22.02.2019 року № 2/4-8-1171, відповідач зобов`язаний взяти на контроль виконання приписів, виданих Державною екологічною інспекцією Північно-західного регіону Чорного моря за результатами перевірки ДП Адміністрація морських портів» та його філій (т. 1 а.с. 103).

25.02.2019 року Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу виданий наказ № 81 «Про проведення позапланової перевірки» (т. 1 а.с. 90), яким наказано в період з 26 лютого по 12 березня 2019 року провести позапланову перевірку виконання умов припису Держекоінспекції України № 2/2-19 від 10.01.2017 року (виданий на підставі припису Державної екологічної інспекції північного-західного регіону Чорного моря для Одеської філії ДП «Адміністрація морських портів».

Зазначений наказ прийнятий з посиланням на ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу, затверджене наказом Держекоінспекції України від 27.11.2018 р. №256, наказ Держекоінспекції України від 13.12.2018 року №296 «Про реалізацію заходів державного нагляду (контролю) Держекоінспекції на 2019 рік», доручення Держекоінспекції України від 06.03.2018 року № 42, лист Держекоінспекції України від 22.02.2019 року № 2/4-8-1171 щодо контролю за станом виконання приписів, припис Держекоінспекції України № 2/2-19 від 10.01.2017 року (виданий на підставі припису Державної екологічної інспекції північного-західного регіону Чорного моря для Одеської філії ДП «Адміністрація морських портів).

25.02.2019 року видано направлення №000045 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Одеською філією ДП «АМПУ», в період з 26 лютого по 13 березня 2019 року (т. 1 а.с. 16, 91).

У якості підстав для проведення перевірки у направленні відповідач послався на нормативно правові акті, накази, лист та припис, які в наказі № 81 від 25.02.2019 року.

У якості предмету перевірки зазначено «дотримання вимог Припису» (т. 1 .с. 16, 91).

26.02.2019 року листом за вихідним №783/04 Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу повідомляла ДП «АМПУ», про те, що в період з 26.02.2019 року по 12.03.2019 року будуть проведені позапланові перевірки виконання припису Державної екологічної інспекції України № 2/2-19 від 10.01.2017 року (виданого на підставі припису Державної екологічної інспекції північного-західного регіону Чорного моря), відокремленими підрозділами ДП «АМПУ», в тому числі й Одеською філією ДП «АМПУ» (т. 1 а.с. 15).

В подальшому, Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу був складений акт № 41/04 за формою, затвердженою наказом Міністерства екологію та природних ресурсів України від 09.08.2017 року № 303 (т. 1 а.с. 92-98).

В акті № 41/04 зазначено, що він складений за результатами проведення позапланового заходу на підстав наказу № 81 від 25.02.2019 року та направлення № 000045 від 25.02.2019 року. Також в акті зазначені особи, які брали участь у позаплановому заході, зокрема, посадові особи відповідача та в.о начальника Одеської філії ДП «АМПУ» - Ткачук І.В.

В розділі IV «дані про останній проведений захід державного нагляду» акту №41/04 зазначено, що плановий та / або позаплановий заходи не проводились.

В розділі VІІІ «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та цього акта» посадовими особами відповідача вчинені записи про те, що керівництво Одеської філії ДП «АМПУ» відмовилось від підпису та від отримання акту, а примірник акту направлений листом від 01.03.2019 року за вих№869/04 (а.с. 17).

Відповідно до матеріалів справи, другий примірник акту № 41/04 був повернутий без розгляду Державній екологічній інспекції Кримсько-Чорноморського округу листом Одеської філії ДП «АМПУ» від 15.03.2019 року (т. 1 а.с. 31-32)

05.03.2019 року Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу видано Припис №15, яким викладено вимогу забезпечити допуск державних інспекторів до проведення позапланової перевірки виконання умов припису № 2/2-19 від 10.01.2017 року та забезпечити надання документів, необхідних для проведення позапланової перевірки (т. 1 а.с.33-34, 99). Також встановлений строк виконання припису до 12.03.2019 року.

Припис №15 від 05.03.2019 року містить відмітку про його направлення поштою 06.03.2019 року

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, виходив з того, що правомірність оскаржуваного припису № 5 від 05.03.2019 року підтверджена відповідачем належними доказами, та навпаки не спростована позивачем.

При цьому, посилаючись на наявність в акті № 40/04 відмітки посадових осіб відповідача про відмову керівництва Одеської філії ДП «АМПУ» від підпису та отримання акту, суд першої інстанції виходив з того, що припис № 5 від 05.03.2019 року не оскаржується з підстав не допуску до перевірки у зв`язку з непред`явленням позивачу документів, необхідних для допуску до перевірки. Суд першої інстанції зауважив, що суб`єкт, який перевіряється, вправі не допустити до перевірки службових осіб органу контролю виключно у разі непред`явлення ними посвідчень та направлень на перевірку.

Оскільки наказ Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017 року, яким затверджена уніфікована форма акту перевірки, зареєстрований в Міністерстві юстиції України, є чинним на час виникнення спірних правовідносин, а сама форма уніфікованого акту оприлюднена на офіційному сайті Міністерства екології та природних ресурсів України, суд першої інстанції відхилив, як суб`єктивне тлумачення норм права та юридичного зв`язку підзаконних нормативних актів, посилання позивача на неможливість проведення будь-якої перевірки у зв`язку із відсутністю уніфікованої форми Акту перевірки, яка б була розроблена на підставі чинних методик розроблення критеріїв та уніфікованих форм актів, затверджених Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (надалі Закон № 877-V) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Статтею 2 Закону № 877-V визначена сфера його дії, та вказана норми не містить застережень щодо проведення заходів контролю органами Держекоінспекції України.

Основними принципами державного нагляду (контролю) є, окрім іншого:

- гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;

- об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю);

- здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

- відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю);

- презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 1, ч. 4, ч. 7 ст. 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

У разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Частиною 9 ст. 4 Закону № 877-V встановлено, що Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. (ч. 11 ст. 4 Закону № 877-V)

Частиною 15 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

За приписами абзацу 1 частини 2 статі 5 Закону № 877-V методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абзацу 8 ч. 2 ст. 5 Закону № 877-V, уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланового заходу, є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю)

Також частиною 1 ст. 6 Закону № 877-V, встановлено, що Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Також, ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V, визначено, що суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею, зокрема посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який, окрім іншого повинен містити дату складання акту. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю) (ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V).

Відповідно до ч. 8. ст. 7 Закону № 877-V, припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до ст. 8 Закону № 877-V, орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, окрім іншого:

- вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства;

- вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю).

При цьому суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику (ст. 10 Закону № 877-V)

Таким чином, відсутність уніфікованих форм актів перевірок є законною підставою для недопущення до планових перевірок, що спростовує висновки суду першої інстанції

Як зазначено раніше за приписами частини п`ятнадцятої статті 4 Закону № 877-V посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів, які відповідно до ст. 5 цього Закону, затверджуються органом державного нагляду на підставі Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), яка затверджуються Кабінетом Міністрів України. Після затвердження уніфікованої форми акту, орган державного нагляду (контролю) зобов`язаний оприлюднити такий акт на власному офіційному веб-сайті

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (далі Методики), були затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342.

Апеляційний суд зазначає, що пунктом 2 вказаної постанови були визнані такими, що втратили чинність:

1. Постанова Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 752 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)».

2. Постанова Кабінету Міністрів України від 24 травня 2017 р. № 362 «Про внесення змін до методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)».

3. Пункт 20 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 р. № 1103.

Також, слід зазначити, що згідно з приписами пункту 1-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342 положення затверджених цією постановою Методик не застосовувались до 1 вересня 2018 року.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що із початком застосування нових Методик наступили такі правові наслідки:

1. Всі критерії та уніфіковані форми актів, розроблені органами державного нагляду (контролю) на підставі методик, затверджених Постановами Кабінету Міністрів України, що втратили чинність згідно з пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, є нечинними, оскільки вони не відповідають новим Методикам.

2. Органи державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом про нагляд (контроль) уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою. Виключенням з цього стануть органи ДФС, порядок проведення перевірок якими та форма акта встановлені Податковим кодексом України.

3. Якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).

Щодо наявності зареєстрованого Міністерством юстиції України наказу Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017 р., яким затверджено уніфіковану форму акта, та на який послався відповідач, з доводами якого погодився суд першої інстанції, апеляційний суд зазначає таке.

Постановою КМУ № 731 від 28.12.1992 року затверджене Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади за приписами пункту 16 якого у разі внесення змін, доповнень або визнання таким, що втратив чинність, акта законодавства, відповідно до якого прийнято нормативно-правовий акт, орган, що видав цей нормативно-правовий акт, зобов`язаний у місячний термін внести до нього відповідні зміни, доповнення або визнати його таким, що втратив чинність. Зміни і доповнення, внесені до нормативно-правового акта, а також рішення про втрату нормативно-правовим актом чинності, підлягають державній реєстрації в порядку, встановленому цим Положенням.

Невиконання Міністерством екології та природних ресурсів України зазначених приписів протягом достатнього строку, який був наданий Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, не є підставою для застосування під час проведення державного нагляду (контролю) уніфікованих форм актів, що затверджені актом, який на час проведення таких заходів, втратив чинність.

Доказів затвердження уніфікованої форми акту, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, та оприлюднення такого акту, відповідач не надав.

За таких підстав, апеляційний суд встановив помилковість висновків суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції допустив неправильне застосування норм матеріального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржуване рішення - скасуванню, з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Понесені апелянтом судові витрати при поданні позову та апеляційної скарги у загальній сумі 4802,5 грн. (т. 1 а.с. 3, т. 2 а.с. 10) мають бути відшкодовані за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись 19 Конституції України, 2-12, 71-78, 242, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» - задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Адміністративний позов Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу від 05 березня 2019 року № 15.

Стягнути з Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу (ЄДРПУО: 42335172, місцезнаходження: 65058, м. Одеса, проспект Шевченка, 12) на користь Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (ЄДРПУО: 38728457, місцезнаходження: 65026, м. Одеса Митна площа, 1) у відшкодування сплаченого судового збору 4802,5 грн. (чотири тисячі вісімсот дві гривні 50 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 23.01.2020 року.

Головуючий суддя Домусчі С.Д.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.