Справа № 120/2747/19-а
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/2747/19-а

Головуючий у 1-й інстанції: Комар П.А.

Суддя-доповідач: Курко О. П.

15 січня 2020 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М.

за участю:

секретаря судового засідання: Франчук А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Дем`янюка В.Б.,

представника відповідача: Бешлея І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року (м. Вінниця) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання незаконним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

в серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання незаконним та скасування наказу.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Так, позивач зазначає, що на момент притягнення його до дисциплінарної відповідальності діючих дисциплінарних стягнень позивач не мав. Відповідно до оскаржуваного наказу позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог Закону України "Про Національну поліцію", зокрема п.2 та 4 статті 7, згідно з яких працівник поліції не повинен допускати порушення прав людини та терпимо ставитись до жорстокого нелюдською або такого, що принижує гідність, поводження чи покарання. За таких обставин в ході проведення службового розслідування повинно було бути встановлено, чи мало місце приниження гідності ОСОБА_2 , чи жорстокого поводження з ним. Однак, ОСОБА_2 в ході проведення службового розслідування опитаний не був, що не давало змоги об`єктивно встановити, чи мало місце порушення його прав. Таким чином, висновки про приниження гідності ОСОБА_2 ґрунтувались на припущеннях. Також, просить суд взяти до уваги той факт, що відповідач як на доказ вини позивача посилається на пояснення ОСОБА_3 , який і виклав в мережу Інтернет вказаний фрагмент відео та є неупередженим, постійно провокує працівників поліції, про що вказує довідка ГУ НП у Вінницькій області Калинівського відділу поліції Козятинського відділення поліції від 22.08.2019 за №11064/219/03-2019, відповідно до якої протягом 2018-2019 років ОСОБА_3 47 разів звертався із заявами до Козятинського відділення поліції, з них 21 раз із скаргами на дії працівників поліції.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечив наведені доводи апеляційної скарги, зазначивши про їх необґрунтованість та повне спростування в ході розгляду даної справи судом першої інстанції.

В судовому засіданні представник позивача та позивач доводи апеляційної скарги підтримали в повному обсязі та просили суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції - скасувати.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ОСОБА_1 наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 04.05.2017 №83 о/с призначений на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

27.06.2019 т.в.о. заступника начальника управління - начальник ВІОС УКЗ ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції О. Мельник звернувся до т.в.о. начальника ГУ НП у Вінницькій області Р. Мороза з рапортом про призначення службового розслідування, у якому доповів про те, що 26.06.2019 в мережі Інтернет розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин", у якому зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в громадському місці та один із них поливає обличчя лежачого рідиною жовтого кольору з пляшки. Зазначено, що в подальшому працівниками ВІОС УКЗ ГУ НП у Вінницькій області було встановлено, що на відео зафіксовані поліцейські Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області, а саме начальник сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області капітан поліції Вовк Р.В., інспектор сектору реагування патрульної поліції № 1 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції Любарець Ю.В. та поліцейський сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший сержант поліції ОСОБА_5

27.06.2019 ГУНП у Вінницькій області винесено наказ №941 "Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії".

26.07.2019 затверджений висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області.

У даному висновку вказано, що підставою для призначення службового розслідування стало те, що до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області надійшла інформація, що 26.06.2019 в Інтернет ресурсі було розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин". На відео зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в публічному місці та один із них поливає обличчя лежачого з пляшки рідиною жовтого кольору. В подальшому встановлено, що на відео зафіксовані поліцейські Козятинського ВП Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, а саме ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 31.07.2019 №1209 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області" за порушення службової дисципліни, вимог частини 1 статті 1, пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 2, 4 статті 7, пунктів 1, 2 та 3 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Вважаючи даний наказ, в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у виді попередження про неповну службову відповідність, протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що дії відповідача при проведенні службового розслідування та винесенні оскаржуваного наказу є правомірними, оскільки вчиненні на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII та Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VІІІ, яким затверджений Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Так, відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Судова колегія зазначає, що правила етичної поведінки поліцейських поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що в силу положень частини першої статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

У відповідності до частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Тому, за порушення службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно частини 2 статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Відтак, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч.3 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту визначено порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018р.

Пунктом 2 розділу ІІ Інструкції визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п.2 розділу VI Інструкції підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з п.4 розділу VI Інструкції в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються, зокрема: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку (п. 5 розділу VI Інструкції).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою призначення службового розслідування щодо позивача став рапорт Т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУ НП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції О.Мельника на ім`я т.в.о. начальника ГУ НП у Вінницькій області Р.Мороза, з повідомленням про те, що 26.06.2019 в мережі Інтернет розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин", у якому зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в громадському місці та один із них поливає обличчя лежачого рідиною жовтого кольору з пляшки.

При цьому, у рапорті не міститься відомостей, який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач, та приводи і підстави необхідності проведення службового розслідування.

До того ж, у наказі про призначення службового розслідування зазначено, що 26.06.2019 в мережі Інтернет розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м.Козятин", у якому зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в громадському місці та один із них поливає обличчя лежачого рідиною жовтого кольору з пляшки.

Отже, на підставі розміщеного в Інтернеті відео під заголовком як "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин", відповідачем зроблено висновок про можливе порушення працівниками поліції службової дисципліни, задля встановлення чого і було призначено службове розслідування.

Відповідно до висновку службового розслідування (а.с. 10-15) від 26.07.2019 (далі - Висновок) комісією встановлено, що на відео зафіксовані поліцейські Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області, а саме начальник сектору реагування патрульної поліції №3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області капітан поліції Вовк Р.В., інспектор сектору реагування патрульної поліції №1 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції Любарець Ю.В. та поліцейський сектору реагування патрульної поліції №3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший сержант поліції ОСОБА_5 Виходячи зі змісту Висновку розслідуванням встановлено, що 25.06.2019 до чергової частини Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області, за телефоном спецлінії "102", надійшло повідомлення від ОСОБА_3 , який потребує допомоги поліції в сквері іменні О.С. Пушкіна м.Козятин. Відповідно до вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, дане повідомлення зареєстровано в ITC ІПНП (журналі ЄО) Козятинського відділення поліції за №4571. Відповідно до Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, на місце події направлено групу реагування патрульної поліції. Виїздом групи встановлено, що порушень публічної безпеки та порядку ними виявлено не було, ніхто з громадян із письмовими заявами та повідомленнями до поліцейських не звертався. В ході патрулювання в сквері ім.О.С.Пушкіна, на одній із лавочок для відпочинку ними було виявлено невідомого чоловіка, який лежав. Підійшовши до нього поліцейські побачили, що це був житель м.Козятина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та раніше неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності.

Поліцейські провели ОСОБА_2 до вул.Склярова, де він їм подякував та пішов у невідомому їм напрямку.

Опитаний з даного приводу ОСОБА_3 , відеозйомка якого і стала підставою проведення службового розслідування, надав наступні пояснення, які було зафіксовано у Висновку:

"25.06.2019 близько 20:00 години він разом зі своїми дітьми відпочивав у сквері імені О.С. Пушкіна . Приблизно о 20:40 він помітив, що на лавці в сквері лежить невідома йому особа чоловічої статті у стані алкогольного сп`яніння. Після чого ОСОБА_3 здійснив виклик працівників поліції за телефоном спецлінії "102". Через деякий час, на місце виклику прибуло троє поліцейських, серед яких був начальник сектору реагування патрульної поліції № З Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітан поліції Вовк Р.В. Поліцейські намагалися розбудити громадянина, на що останній не реагував. Після чого один з поліцейських взяв півлітрову пластикову пляшку з водою жовтого кольору, яка стояла поряд з невідомим громадянином та почав поливати громадянина. Після чого вказаний громадянин проснувся та сів на лавку. Потім поліцейські поспілкувалися з ним декілька хвилин та повели його на вихід зі скверу".

Також, в ході проведення службового розслідування були опитані, як безпосередні учасника відеоролика - позивач ОСОБА_5 , працівники поліції - ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , які заперечили факт вчинення ними будь-яких протиправних дій щодо громадянина ОСОБА_2 . Останні зазначали, що діяли відповідно до норм діючого законодавства та в рамках поліцейського піклування (дали попити та під руку ОСОБА_2 на його прохання, провели за межи парку до вул. Склярова). Було опитано й інших працівників поліції: ОСОБА_7 , як безпосереднього керівника ОСОБА_4 та ОСОБА_8 . - начальника Козятинського відділення поліції, які не були безпосередніми очевидцями подій зафіксованих відеозаписом та пояснення яких стосувалися безпосередньо їх посадових обов`язків щодо підлеглих їм працівників поліції.

З пояснення опитаної цивільної особи, як свідка подій - ОСОБА_9 , відповідно до Висновку (а.с.10), слідує, що 25.06.2019 року біля 20:45 він зі своїм внуком знаходився в сквері ім.Пушкіна та був очевидцем подій, які було знято та відеоролик викладений в Інтернеті. Своїми поясненнями ОСОБА_9 підтвердив обставини щодо подій, які були викладені в поясненнях працівниками поліції ОСОБА_4, ОСОБА_5 , та ОСОБА_1 .

Окрім того, зі змісту Висновку слідує, що опитати ОСОБА_2 по даному факту не представилось можливим у зв`язку з тим, що під час відвідування його по місцю проживання, останній був відсутній.

Враховуючи вищевикладені обставини, встановлені у Висновку службового розслідування, колегія суддів вважає, що вони не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, з огляду на наступне.

Так, за відсутності відібраних в ході розслідування пояснень ОСОБА_2 , як головного учасника цих подій, матеріалами розслідування не було спростовано пояснення позивача у справі - ОСОБА_1 щодо не вчинення ним дисциплінарного проступку. Більше того, свідок ОСОБА_9 , як стороння особа, яка спостерігала в сквері за діями працівників поліції дійшла протилежного висновку комісії, а саме, що дії поліцейських ( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , та ОСОБА_1 ) були правомірні. На спростування зазначених пояснень комісія послалася на відеозапис долучений до матеріалів службового розслідування.

Водночас, судом першої інстанції безпідставно не надана оцінка поясненням ОСОБА_9 .

Судовою колегією враховується, що в суді першої інстанції були допитані свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Так, ОСОБА_5 , надаючи пояснення суду, вказав, що приїхавши в парк м. Козятин при патрулюванні побачили жителя міста - ОСОБА_2 , який спав на лавці. На запитання, чому він лежить, останній відповів, що погано себе почуває. Від виклику швидкої допомоги відмовився, натомість попрохав напитися води. Старший сержант ОСОБА_4 допоміг ОСОБА_2 напитися водою з пляшки, що стояла поруч лежачого. При цьому свідок зазначив, що пляшку з водою до рота ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не підносив, однак дав напитися на відстані приблизно 50 см, не розливаючи рідини поза ротову порожнину. Після чого поліцейські допомогли йому підвестися та провели до місця проживання, про що останній їм подякував.

Надаючи свої пояснення, свідок ОСОБА_2 зазначив, що перебуваючи в парку почав себе погано почувати, у зв`язку з чим приліг на лавку для покращення свого самопочуття. Почувши поліцейських, які пропонували викликати швидку, попросив працівників поліції випити води, на його вимогу працівники поліції дали останньому напитися, допомогли підвестися та довести його додому.

Також, ОСОБА_1 , надаючи пояснення суду, вказав, що приїхавши в парк м.Козятин поліцейські при патрулюванні побачили жителя міста - ОСОБА_2 , який спав на лавці. На запитання, чому він лежить, останній відповів, що погано себе почуває. Від виклику швидкої допомоги відмовився, натомість попросив напитися води. Старший сержант ОСОБА_4 допоміг ОСОБА_2 напитися водою жовтого кольору з пляшки, що стояла поруч лежачого, оскільки стояв найближче до нього. Після чого поліцейські допомогли йому підвестися на що останній їм подякував.

Окрім того, як вбачається з Акту перегляду відеозапису розміщеного в Інтернет ресурсі із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м.Козятин" від 05.07.2019 слідує, що вивченням відео, знятого ОСОБА_3 на мобільний телефон встановлено, що 25.06.2019 року троє поліцейських в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в громадському місці та один із них поливає обличчя лежачого рідиною жовтого кольору з пляшки (а.с.48).

Апеляційний суд звертає увагу, що вищезазначений Акт складений вже після з`ясування дисциплінарною комісією обставин, які мали місце на відеоролику (відібрання пояснень у вищеназваних осіб - 27.06.2019). При цьому, Акт не містить аналізу конкретних дій, визначення протиправності по кожній особі, з зазначенням прізвищ.

Судова колегія вважає, що вказані Акт і Висновок службового розслідування є поверхневими, складено без належного дослідження і обґрунтування обставин в прийнятих рішеннях, які, по своїй суті, не узгоджуються з зібраними матеріалами службового розслідування.

На підтвердження вищезазначеного свідчить і те, що Висновок службового розслідування містить ряд неточностей, а саме: у вступній його частині зазначено п`ятим членом дисциплінарної комісії старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_11 тоді як останнього, відповідно до наказу №941 про призначення службового розслідування, не було включено до складу дисциплінарної комісії.

Колегія суддів зазначає, що у висновку службового розслідування зазначено, що позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог Закону України "Про Національну поліцію", зокрема п. 2 та 4 ст. 7, згідно яких працівник поліції не повинен допускати порушення прав людини та терпимо ставитись до жорстокого нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження чи покарання.

Апеляційний суд вважає, що за таких обставин в ході службового розслідування повинно було бути встановлено, чи мало місце приниження гідності ОСОБА_2 , чи жорстокого поводження з ним. Однак, ОСОБА_2 в ході проведення службового розслідування опитаний не був, що не давало змоги об`єктивно встановити чи мало місце порушення його прав.

Натомість, доказів того, що позивач вчинив дисциплінарний проступок та порушив службову дисципліну у висновку службового розслідування не відображено. Вчинення дисциплінарного проступку позивачем не підтверджується, як матеріалами самого службового розслідування, так і матеріалами справи.

Таким чином, без належної оцінки та кваліфікації дій всіх учасників події, в межах зазначеного службового розслідування, є безпідставним і твердження комісії зазначене у Висновку (а.с.10) про те, що дана подія, будучи висвітленою в засобах масової інформації, завдала значної шкоди авторитету поліції серед населення.

Окрім того, колегія суддів вважає припущенням висновок суду першої інстанції, що ОСОБА_2 перебував у стані алкогольного сп`яніння, а відтак останній може не достовірно пам`ятати події, які відбулися 25.06.2019 в сквері м.Козятин, оскільки відповідні належні докази в матеріалах справи відсутні.

До того ж, під час судового засідання представник відповідача не зміг пояснити суду накладення на позивача дисциплінарного стягнення саме у виді попередження про неповну службову відповідність, оскільки на момент притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності діючих дисциплінарних стягнень ОСОБА_1 не мав.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки вищенаведеним обставинам та не врахував, що висновок службового розслідування не відповідає матеріалам службового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу тимчасово виконуючого обов`язки начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1209 від 31.07.2019 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність підлягає задоволенню.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені скаржником судові витрати в сумі 1921 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2019 року -скасувати.

Прийняти нову постанову. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 1209 від 31.07.2019 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Вінницькій області понесені судові витрати в сумі 1921 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 20 січня 2020 року.

Головуючий Курко О. П.

Судді Гонтарук В. М. Біла Л.М.