Справа № 580/3871/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3871/19 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Єгорової Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про визнання дій протиправними та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати бездіяльність державного виконавця Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управлінні юстиції у Черкаській області Нечипоренко Тетяни Володимирівни протиправною в частині зняття арешту з рахунку р/НОМЕР_5, ІВАN UА НОМЕР_6, що відкритий в АТ КБ "ПриватБанк" до якого належить картковий рахунок НОМЕР_1 та зобов`язати винести постанову про зняття арешту на кошти що зараховуються та знаходяться на р/НОМЕР_5, ІВАN UА НОМЕР_6, що відкритий в АТ КБ "ПриватБанк" до якого належить картковий рахунок НОМЕР_1 .

- визнати протиправною та скасувати платіжну вимогу №50267977/1 державного виконавця Нечипоренко Тетяни Володимирівни Придніпровського відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управлінні юстиції у Черкаській направлену до АТ КБ "ПриватБанк" на перерахунок коштів у сумі 55512,77грн.

- зобов`язати Придніпровський відділ державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управлінні юстиції у Черкаській області перерахувати кошти у розмірі 55512,77 грн перераховані за платіжною вимогою №50267977/1 на р/р НОМЕР_2 , ІВАN НОМЕР_3 , ОДЕРЖУВАЧ ОСОБА_2 , БАНК ОДЕРЖУВАЧА АТ КБ "ПРИВАТБАНК", КИЇВ, Україна, ЄДРПОУ одержувача НОМЕР_4 .

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2019 року позов залишено без руху у зв`язку із невідповідністю позовної заяви вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року позов повернуто у зв`язку із неусуненням його недоліків у встановлений судом строк.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення задовольнивши позовні вимоги, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для повернення позову були відсутні.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без руху, суд першої інстанції вказав про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду, а також про наявні недоліки позовної заяви: не надано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду; в описовій частині позову не викладені юридичні підстави, з посиланням на норми законодавства України, які були порушені відповідачем; до позовної заяви не долучено документів, які стали підставою для накладення арешту на рахунок позивача; до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору.

На виконання зазначеної ухвали, 17 грудня 2019 року від позивача до суду першої інстанції надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви до якої було долучено: позовну заяву в новій редакції для суду та відповідача; заяву про відстрочення оплати судового збору; запит до ДПІ у м. Черкаси на отримання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків; відомості з державного реєстру фізичних-осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відповідь на запит; квитанцію №1 ДПІ у м. Черкаси про отримання запиту на отримання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Постановляючи 20 грудня 2019 року оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції вказав про те, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у встановлений строк: не подано заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку, а в заяві про усунення недоліків не відповідного клопотання не заявлено; позивачем не надано документи, які стали підставою для накладення арешту на рахунок позивача; позивачем не додано документів на підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору, а саме інформацію щодо наявності нерухомого та рухомого майна, довідки про розмір річного доходу за попередній календарний рік тощо, що перешкоджає позитивному вирішенню клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Суд апеляційної інстанції вважає висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для повернення позову передчасним.

Відповідно до частини першої, абзацу першого частин другої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, у разі, якщо вони вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, яку може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів (частина перша, пункт 1 частини другої статті 287 КАС).

За змістом частини шостої статті 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно частини третьої статті 161 КАС до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини першої статті 123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За змістом частини першої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою цієї статті передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції встановив позивачу десятиденний строк на усунення недоліків позову, який обчислюється з дня отримання відповідної ухвали.

Відповідно до пунктів 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 123 КАС якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналіз викладеного свідчить, що підстави для повернення позовної заяви відповідно до пунктів 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС, частини другої статті 123 КАС виникають лише у випадку неусунення недоліків позовної заяви протягом встановленого судом строку та, зокрема, неподання заяви про поновлення строку у межах визначеного частиною першою статті 123 КАС строку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу про поновлення строку було отримано позивачем 14.12.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 26), а отже позивач мав визначену судом і законом можливість усунути недоліки позову та подати заяву про поновлення строку у термін до 24.12.2019 включно.

Не зважаючи на це, ухвалу про повернення позову було постановлено судом першої інстанції 20.12.2019, тобто до закінчення встановленого судом відповідно до частини другої статті 169 КАС строку та строку, визначеного частиною першою статті 123 КАС. Позивач у період з 20.12.2019 по 24.12.2019 мав право усунути недоліки позову, з підстав яких його було повернуто, проте суд першої інстанції фактично позбавив позивача такої можливості.

Беручи до уваги викладене, станом на 20.12.2019 ще не виникли правові підстави для повернення позовної заяви відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС, а тому судом першої інстанції передчасно постановлено оскаржувану ухвалу, яка, у зв`язку із цим, підлягає скасуванню.

У свою чергу, у цьому апеляційному провадженні суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати спір у даній справі по суті, оскільки переглядає виключно ухвалу про повернення позовної заяви, а тому відповідні вимоги апеляційної скарги відхиляються колегією суддів.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, порушено норми процесуального права які призвели до неправильного вирішення питання, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2019 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Єгорова

Суддя І.В. Федотов