Справа № 160/579/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

21 січня 2020 року Справа № 160/579/20

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

16.01.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф-4529-54/410У Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 11 травня 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 2754,18 грн.;

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф-4529-54/410У Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 12 лютого 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 18276,72 грн.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Так, ч.3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2102,00 грн.

Так, з поданої позовної заяви слідує, що позивачем заявлена позовна вимога майнового характеру, що витікає з позовних вимог про визнання протиправними та скасування вимоги Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 11 травня 2019 року № Ф-4529-54/410У про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 2754,18 грн. та від 12 лютого 2019 року № Ф-4529-54/410У про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 18276,72 грн.

За змістом приписів пп.1 п.3 ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, судовий збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510,00грн.).

Таким чином, за заявлену позивачем майнову вимогу повинно бути сплачено судовий збір у сумі 840,80грн.

З матеріалів позовної заяви слідує, що позивачем додано до позовної заяви оригінали банківської квитанції №N0KE53851M від 04.11.2019р. про сплату судового збору за подання цієї позовної заяви у розмірі 768,40 грн. та електронної квитанції про сплату № 22263 від 12.01.2020 р. про сплату судового збору за подання цієї позовної заяви у розмірі 73,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підтвердженням зарахування коштів на аналітичний рахунок відкритий в органах Державної казначейської служби України для зарахування надходжень від сплати судового збору є інформація про наявність платежу у виписці з цього рахунку.

Платіж на суму 768,40 грн. відповідно до банківської квитанції №N0KE53851M від 04.11.2019р. про сплату судового збору ОСОБА_1 за подання цієї позовної заяви було зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до нового Плану рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2013р. № 1203, зі змінами та доповненнями, з 01.01.2020р. діють нові рахунки для зарахування податків, зборів та інших платежів.

Кошти, сплачені на рахунки зі старими реквізитами, з 01.01.2020р. не зараховуються до бюджетів, а повертаються платникам, як нез`ясовані надходження.

Платіж на суму 73,00 грн. відповідно до електронної квитанції №22263 від 12.01.2020р. про сплату судового збору ОСОБА_1 за подання цієї позовної заяви було здійснено на старі банківські реквізити, які з 01.01.2020р. не функціонують, а тому ці кошти не були зараховані до спеціального фонду Державного бюджету України.

Враховуючи вищевикладене, позивачем сплачено судовий збір не у повному обсязі, а тому позивачеві слід доплатити судовий збір у сумі 72,40 грн. (840,80 грн. - 768,40грн. = 72,40 грн.) на реквізити суду:

Отримувач коштів: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989253

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA 4004008

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, п.4 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

З позовної заяви слідує, що ОСОБА_1 оскаржує вимогу № Ф-4529-54/410У від 11 травня 2019 року про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 2754,18 грн. та вимогу № Ф-4529-54/410У від 12 лютого 2019 року про сплату боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 18276,72 грн., які винесені Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області.

Водночас, у якості відповідача ОСОБА_1 зазначає Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.

При цьому, Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області та Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області - це два різні суб`єкта владних повноважень, тому позивачеві слід визначитися з належним відповідачем, до якого пред`явлені позовні вимоги.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в тому числі, в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно з п.1 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи , крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

За таких обставин, позивачеві слід подати уточнений позов, в якому необхідно уточнити позовні вимоги, чітко зазначивши кого саме він вважає відповідачем у цій справі та до кого саме спрямовує свої позовні вимоги, а також подати копії цього уточненого позову відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1, абз.1 ч. 2, ч.3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовною заявою позивачем надано клопотання про поновлення строку звернення до суду для подачі цього адміністративного позову, в якому позивачем зазначено, що про порушення своїх прав він дізнався лише 09 січня 2020 року, коли отримав у Павлоградському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) копії оскаржуваних вимог, що підтверджується відповіддю за вих. № 34/4128 від 09.01.2020р.

Проте, відповідно до вищезазначеної відповіді, судом встановлено, що Павлоградським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції здійснюються утримання коштів з заробітної плати ОСОБА_1 на підставі оскаржуваних вимог, при цьому, зважаючи на те, що виплата заробітної плати є періодичними щомісячними платежами, а вимоги про сплату боргу з ЄСВ виконавчими документами, то про порушення своїх прав, позивач мав дізнатися з моменту проведення таких утримань, однак, з позовом до суду звернувся лише 16.01.2020 року.

Також суд зауважує, що з матеріалів позовної заяви слідує, що позивачем додано до позовної заяви оригінал банківської квитанції №N0KE53851M від 04.11.2019р. про сплату судового збору за подання цієї позовної заяви у розмірі 768,40 грн. Зважаючи на те, що судовий збір за подання цього позову сплачено позивчаем ще 04.11.2019р., отже, останній вже цієї дати був обізнаний про наявність спірних вимог, що спротсовує твердження ОСОБА_1 про те, що про їх наявність він дізнався лише 09.01.2020р.

Таким чином, позивачеві слід подати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав його пропуску та належні докази на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимог - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- оригіналу документа про доплату судового збору за подання до суду цієї позовної заяви у розмірі 72,40 грн;

- уточненого позову із чітким зазначенням кого саме позивач вважає відповідачем у цій справі та до кого саме спрямовує свої позовні вимоги, а також копій цього уточненого позову відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з цією позовною заявою із зазначенням причин його пропуску та доказів поважності таких причин пропуску цього строку звернення.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Турова