Справа № 640/22854/19
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2020 року м. Київ № 640/22854/19

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ»

до Державної податкової служби України

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії

Суддя - Вовк П.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» (далі також - ТОВ «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ», позивач) до Державної податкової служби України (далі також - ДПС України, відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ДПС України, що полягає у незабезпеченні автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834, 00 грн. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

- зобов`язати ДПС України збільшити в системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834,00 грн.

Ухвалою суду від 26 листопада 2019 року було відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що його реєстраційний ліміт в системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі також - СЕА ПДВ) на суму 59 834, 00 грн. було списано безпідставно, внаслідок протиправної бездіяльності ДПС України, що полягає у незабезпеченні автоматичного збільшення в СЕА ПДВ суми, на яку товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - ЄРПН), на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834, 00 грн.

Відповідачем було надано суду відзив на позовну заяву в якому зазначено про відсутність з його боку порушень вимог податкового законодавства в межах спірних правовідносин.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, у червні 2019 року позивачем були складені податкові накладні, які були в подальшому подані засобами інформаційно-телекомунікаційної системи до контролюючого органу на реєстрацію в ЄРПН:

1) податкова накладна за № 20, складена позивачем 12 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 144 000, 00 грн., у тому числі податок на додану вартість (далі також - ПДВ) 24 000, 00 грн.

21 червня 2019 року податкова накладна № 20 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 21 червня 2019 року;

2) податкова накладна № 31, складена позивачем 18 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 30 000, 00 грн., у тому числі ПДВ 5 000, 00 грн.

12 липня 2019 року податкова накладна № 31 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 12 липня 2019 року.

3) податкова накладна за № 37, складена позивачем 19 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 50 000, 00 грн., у тому числі ПДВ 8333, 33 грн.

12 липня 2019 року податкова накладна № 37 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 12 липня 2019 року;

4) податкова накладна за № 43, складена позивачем 21 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 40 000, 00 грн., у тому числі ПДВ 6 666, 67 грн.

12 липня 2019 року податкова накладна № 43 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 12 липня 2019 року;

5) податкова накладна за № 47, складена позивачем 24 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 65 000,00 грн., у тому числі ПДВ 10 833, 33 грн.

12 липня 2019 року податкова накладна № 47 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 12 липня 2019 року;

6) податкова накладна за № 51, складена позивачем 25 червня 2019 року, отримувач (покупець) - TOB «АІРОН КОМПАНІ», на суму 30 000,00 грн., у тому числі ПДВ 5 000, 00 грн.

12 липня 2019 року податкова накладна № 51 була зареєстрована в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 12 липня 2019 року;

Загальна сума податкових зобов`язань позивача з ПДВ за помилково складеними податковими накладними №№ 20, 31, 37, 43, 47, 51 становила 59 834, 00 грн.

У червні 2019 року, самостійно виявивши помилки, позивач склав та подав засобами інформаційно-телекомунікаційної системи до відповідача на реєстрацію в ЄРПН наступні розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних №№ 20, 31, 37,43,47, 51:

1) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 11 до податкової накладної № 20, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 24 000, 00 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 11 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

2) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 12 до податкової накладної № 31, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 5 000, 00 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 12 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

3) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 13 до податкової накладної № 37, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 8 333, 33 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 13 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

4) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14 до податкової накладної № 43, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 6 666, 66 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 14 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

5) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 15 до податкової накладної № 47, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 10 833, 34 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 15 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

6) розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 10 до податкової накладної № 51, складений позивачем 30 червня 2019 року, сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту - 5 000, 00 грн.

16 липня 2019 року розрахунок до податкової накладної № 10 був зареєстрований в ЄРПН, про що свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за № від 16 липня 2019 року.

20 серпня 2019 року позивач склав та подав засобами інформаційно-телекомунікаційної системи до контролюючого органу на реєстрацію податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2019 року, у складі якої був, у тому числі, Розрахунок коригування сум податку на додану вартість (Д1) та Розшифровка податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Д5).

Податкова декларація за липень 2019 року жодним чином не враховувала дані з помилкових податкових накладних №: 20, 31, 37, 43, 47, 51 з огляду на їх наступне коригування розрахунками.

08 жовтеня 2019 року позивач отримав з СЕА ПДВ Витяг щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 1 на запит від 08 жовтеня 2019 року.

З Витягу позивачем встановлено обставини списання суми ПДВ, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН (далі також - реєстраційний ліміт), у розмірі 60 656, 00 грн., оскільки саме така сума з від`ємним значенням була зазначена в графі 6 «Загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником податку у поданих контролюючому органу податкових деклараціях з податку, суми податку, зазначеної у складених таким платником податкових накладних, зареєстрованих у Реєстрі» в колонці «Сума» Витягу, при цьому у колонці «Реєстраційний номер документу, відповідно до якого відбулися останні зміни» цієї ж графи був зазначений показник «Перевищення / 07.2019».

Позивач вважає, що його реєстраційний ліміт було списано у зазначеному розмірі безпідставно, внаслідок протиправної бездіяльності відповідача, що полягає у незабезпеченні автоматичного збільшення в СЕА ПДВ суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН, на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834, 00 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 200-1.1 статті 200-1 Податкового кодексу України (далі - ПК України), система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу. Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно абз. 1, 2 та 7 п. 200-1.2 статті 200-1 ПК України, платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу. Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Відповідно до п. 200-1.3 статті 200-1 ПК України, платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою:

УНакл = УНаклОтр + УМитн + УПопРах + УОвердрафт - УНаклВид - УВідшкод - УПеревищ,

де:

УНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

УМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником;

УПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200 1.2 цієї статті.

УОвердрафт - сума середньомісячного розміру сум ПДВ, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 ПК України;

УНаклВид - загальна сума ПДВ за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в ЄРПН та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в ЄРПН;

УВідшкод - загальна сума ПДВ, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до ПК України;

УПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою ПДВ, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - Порядок № 569), згідно абз. 1 п. 1 якого цей Порядок визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Згідно з п. 4 Порядку № 569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку. Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі.

Згідно абз. 1, 3 п. 5 Порядку № 569, електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС надсилає Казначейству не раніше ніж за один робочий день до дати реєстрації особи платником податку. Датою початку здійснення платником податку операцій з використанням електронного рахунка є дата реєстрації його платником податку (для платників податку, зареєстрованих до 1 лютого 2015 р. - 1 лютого 2015 р.).

Згідно абз. 1, 2 п. 9 Порядку № 569, платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі на суму податку (Унакл), обчислену за такою формулою:

УНакп = УНаклОтр + УМитн + УПопРах + УОвердрафт - УНаклВид - УВідшкод - УПеревищ.

Згідно п. 11 Порядку № 569, показники, зазначені у пункті 9 цього Порядку, обліковуються в розрізі платників податку наростаючим підсумком: з 1 липня 2015 р.- для платників, що зареєстровані платниками податку до 1 липня 2015 р.; з дати реєстрації платником податку, зазначеної у реєстрі платників податку, - для платників, що зареєстровані платниками податку після 1 липня 2015 року.

Пунктами 15, 16 Порядку№ 569 передбачено, що якщо після постачання/надання товарів/послуг змінюється сума компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у разі повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або під час повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача товарів/послуг підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування, зареєстрованого в Реєстрі.

Розрахунок коригування, складений постачальником/надавачем товарів/послуг до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Реєстрі отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу. При цьому постачальник/надавач товарів/послуг має право зменшити суму податкових зобов`язань за таким розрахунком коригування після його реєстрації у Реєстрі отримувачем.

Згідно з п. 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

З наведеного вбачається, що в разі направлення у визначеному законом порядку платником податку рахунку коригування до податкової накладної, вказана у ньому сума має бути врахована контролюючим органом при обчисленні суми податку, на яку такий платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.

Як вже зазначалось вище, всі подані позивачем розрахунки коригування були прийняті податковим органом, що підтверджується відповідними квитанціями, примірники яких наявні в матеріалах справи.

Так, згідно з п.п. 12, 13 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 Кодексу.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Отже, контролюючим органом мали бути враховані визначені у поданих позивачем розрахунках коригування суми для збільшення суми податку, на яку такий платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН, оскільки такими розрахунками здійснювалось коригування помилково зазначених раніше у поданих позивачем податкових накладних сум.

Так, у своєму Листі № 2095/6/99-99-15-03-02-15/ІПК від 03 жовтня 2017 року ДФС України надало роз`яснення, згідно якого у податковій декларації з ПДВ платником податку зазначаються дані, вказані у складеній на підставі первинних документів податковій накладній. Тому обсяги постачання товарів/послуг та суми ПДВ, вказані в помилкових податкових накладних і розрахунках коригування до них, не підлягають відображенню у податковій декларації з ПДВ.

А відтак, ТОВ «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» правомірно не відобразило у податковій декларації за липень 2019 року суми ПДВ, які вказані у помилкових податкових накладних №№ 20, 31, 37, 43, 47, 51 на загальну суму 59 834,00 грн., яка в подальшому була вправлена шляхом подання відповідних розрахунків коригування.

Відповідно до вимог Порядку № 569, на відповідача, як правонаступника ДФС України, покладено обов`язок щодо обчислення суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН. Тобто саме на відповідача покладається обов`язок щодо забезпечення автоматичного збільшення в СЕА ПДВ реєстраційного ліміту - суми, на яку платник податків має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН на суму непогашеного від`ємного значення ПДВ.

Водночас, відповідач своєю тривалою бездіяльністю щодо забезпечення належного функціонування СЕА ПДВ допустила помилкове автоматичне віднесення в СЕА ПДВ відповідних даних з податкових накладних №№: 20, 31, 37, 43, 47, 51 (на загальну суму 59 834, 00 грн.) до показника УПеревищ. Як наслідок, незважаючи на те, що позивач виконав всі умови, додержання яких вимагається чинним податковим законодавством України для реалізації права на збільшення в СЕА ПДВ реєстраційного ліміту, наразі він позбавлений права використати від`ємне значення з ПДВ на вказану суму.

Беручи до уваги встановлене вище, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ».

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржувана бездіяльність не відповідає наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» (04116, місто Київ, вулиця Старокиївська, будинок 10 «І»; ) до Державної податкової служби України (04053, місто Київ, площа Львівська, будинок 8; ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Державної податкової служби України, що полягає у незабезпеченні автоматичного збільшення суми, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834, 00 грн. (п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот тридцять чотири гривні) в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Зобов`язати Державну податкову службу України збільшити в системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за липень 2019 року в розмірі 59 834, 00 грн. (п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот тридцять чотири гривні).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЕС.ЕЙ.ТІ.ТЕХНОЛОДЖІ» понесені останнім судові витрати у розмірі 3 842, 00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні).

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону №2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк