Справа № 120/3097/19-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2020-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

11 січня 2020 р. Справа № 120/3097/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян Марини Бондівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Бабія М.С.

представника позивача: Снітко В.А.

представника відповідача: Довбенко М.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Національної поліції у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 05.08.2019 року № 1248 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників" в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби позивача;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 року № 168 о/с про звільнення зі служби в поліції сержанта поліції (0110216) поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області - Семчука Владислава Васильовича;

- поновити його на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області з 04.09.2019 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Вінницькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- допустити негайне виконання рішення в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за 1 місяць.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідно до наказу № 168 о/с від 02.09.2019 року його було звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) з 04.09.2019 року.

Позивач вважає, що вказаний наказ є незаконними, порушує його права та суперечать нормам чинного законодавства України, оскільки відповідачем був застосований крайній та надмірно суворий захід дисциплінарного впливу - звільнення зі служби без урахування всіх обставин, зокрема, відповідач повинен був обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, заподіяну внаслідок проступку шкоду, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації працівника, а також сам склад та подію ймовірно вчиненого особою дисциплінарного проступку. Крім цього позивач вказує на те, що він був позбавлений права на захист. Позивач вважає, що це є ознакою необґрунтованості прийнятого рішення, що в свою чергу є підставою для скасування спірного рішення та поновлення його на посаді.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 30.09.2019 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Крім того, даною ухвалою встановлено відповідачу 15-денний строк з дня отримання ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 КАС України та 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку статті 164 КАС України, а позивачу - 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку статті 163 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду, 23.10.2019 року представником відповідача надано відзив на позовну заява, згідно якої останній заперечує проти задоволення позовних вимог.

В обґрунтування своєї позиції зазначає, що 07.07.2019 року в соціальній мережі «Facebook» на сторінці ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1) викладено відеозапис із коментарем: «Ямпільське відділення поліції, ОСОБА_5 це в тебе так захищають громадян патрульні ОСОБА_6 і ОСОБА_7, а прикриває все начальник поліції ХАБАРНИК ОСОБА_5 і це не поодинокий випадок знущання над громадянами Ямполя і Ямпільського району». З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчиненого дисциплінарного проступку наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 08.07.2019 року № 988 призначено службове розслідування.

За результатами проведеного службове розслідування було встановлено порушення позивачем Присяги поліцейського, вимог статті 28 Конституції України, частин 1, 4 статті 7, пункту 1-3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 43, частини 1, пункту 2 частини 3, частини 6 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пунктів 1-3, 6, 7 частини З статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частин 1, З статті 261, частини 1, пункту 1 частини 2 статті 262 КУпАП, пункту 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання, адміністративного арешту або застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, пунктів 2, 6 розділу 3, пункту 10 розділу 4 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, підпунктів 1-3 пункту 10 розділу 6 Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підпункту 6 пункту 10 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, пункту 13 розділу 3 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, абзаців 1-4, 6-8, 10 пункту 1, абзаців 1, 6 розділу 2, пунктів 4-6 розділу 3 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 05.08.2019 року № 1248 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за скоєння дисциплінарного проступку.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 № 168 о/с поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Таким чином представник відповідача зазначив, що при прийняті оскаржуваного наказу Головне управління Національної поліції у Вінницькій області діяло в межах та у спосіб встановлений законодавством, тому підстав для його скасування немає.

27.11.2019 року позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій просив:

- поновити його на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області з 05.09.2019 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Вінницькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, що становить середньоденна заробітна плата за винятком утримань - 138,82 грн, середньомісячна заробітна плата за винятком утримань - 4303,36 грн.

Ухвалою суду від 27.11.2019 року продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

12.12.2019 року на адресу Вінницького окружного адміністративного суду надійшла заява позивача про уточнення позовних вимог, відповідно до нової редакції яких, ОСОБА_1 просить:

- поновити на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області з 04.09.2019 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Вінницькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, що становить середній заробіток за час вимушеного прогулу в період з 05.09.2019 року по 25.09.2019 рік у розмірі - 2776,64 грн.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 12.12.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Зокрема зазначив, що його довіритель не вчиняв неправомірних дій викладених у висновку складеному за результатами службового розслідування, тому підстав для винесення наказу від 02.09.2019 року № 168 о/с про звільнення ОСОБА_1 у Головного управління національної поліції у Вінницькій області не було. Відтак просив поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області та стягнути з Головного управління Національної поліції в Вінницькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В свою чергу, представник відповідача у судовому засіданні заперечувала щодо заявленого позову та просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву та у висновку Головного управління Національної поліції в Вінницькій області про результати службового розслідування від 02.08.2019 року. Додатково зауважила, що при прийнятті наказу від 02.09.2019 року № 168 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади поліцейського, Головне управління Національної поліції в Вінницькій області діяло у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

07.07.2019 року в соціальній мережі «Facebook» на сторінці ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1) викладено відеозапис із коментарем: «Ямпільське відділення поліції, ОСОБА_5 це в тебе так захищають громадян патрульні ОСОБА_6 і ОСОБА_7, а прикриває все начальник поліції ХАБАРНИК ОСОБА_5 і це не поодинокий випадок знущання над громадянами Ямполя і Ямпільського району».

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчиненого дисциплінарного проступку наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 08.07.2019 року № 988 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

02.08.2019 року за результатами проведеного службового розслідування було складено висновок, яким встановлено наступні порушення чинного законодавства ОСОБА_1 , зокрема: Присяги поліцейського, вимог статті 28 Конституції України, частин 1, 4 статті 7, пункту 1-3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 43, частини 1, пункту 2 частини 3, частини 6 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пунктів 1-3, 6, 7 частини З статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частин 1, З статті 261, частини 1, пункту 1 частини 2 статті 262 КУпАП, пункту 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання, адміністративного арешту або застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, пунктів 2, 6 розділу 3, пункту 10 розділу 4 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, підпунктів 1-3 пункту 10 розділу 6 Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, підпункту 6 пункту 10 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, пункту 13 розділу 3 Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, абзаців 1-4, 6-8, 10 пункту 1, абзаців 1, 6 розділу 2, пунктів 4-6 розділу 3 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 05.08.2019 року № 1248 за ряд грубих порушень службової дисципліни, які виразилися у приниженні честі та гідності громадянина, безпідставному застосуванні спеціальних засобів, висловлюванні нецензурних слів відносно затриманого, внесенні до адміністративних матеріалів недостовірних відомостей, неповідомлення про затримання особи регіонального центру з надання безоплатної правової допомоги, залишенні зброї без нагляду, керуванні службовим транспортом засобом без проходження передрейсового інструктажу і медичного огляду та перешкоджанні проведенню службового розслідування, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 02.09.2019 № 168 о/с поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 04.09.2019 року за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Вважаючи протиправними вищенаведені накази Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами про їх скасування, при цьому просив поновити його на посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Частина 2 статті 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов`язки регулюється Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом, Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений Наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року та Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29 липня 1991 року № 114.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Під час виконання службових обов`язків поліцейському, зокрема заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відтак, законодавець встановив підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

У свою чергу, недотримання поліцейським зазначених вище вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно статтею 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ст.16 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»).

Порядок проведення службових розслідувань визначений Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу 2 Порядку встановлено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно пунктом 1 розділу 7 Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Отже, з огляду на викладене вище, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

У постановах Верховного Суду України від 29.09.2015 року (справа № 21-1288а15) та від 20.10.2015 року (справа № 21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ пов`язані, насамперед, із низкою моральних вимог, які ставляться до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Ці вимоги відображені у статті 5 Закону України «Про державну службу», Кодексі честі працівника органів внутрішніх справ, Етичному кодексі працівника органів внутрішніх справ та інших нормативно-правових актах, що регулюють діяльність органів системи МВС України та їх особового складу.

Тому під вчинками, що дискредитують звання працівника органів внутрішніх справ (працівника поліції в даному випадку), необхідно розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені поліцейським у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції.

До таких вчинків, зокрема необхідно віднести приниження честі та гідності громадян України, іноземців, осіб без громадянства працівниками поліції.

Суд встановив, що оскаржуваному наказу про звільнення з поліції передувало повне дослідження всіх обставин справи, яке підтверджується висновком за результатами проведеного службового розслідування.

Так, під час службового розслідування було встановлено, що на відеозаписі, розміщеному в мережі Інтернет зафіксовано, як громадянин ОСОБА_3 знаходиться в кімнаті, з якої є вхід до чергової частини відділення поліції, в положенні присівши. До ОСОБА_3 підходить сержант поліції ОСОБА_1 та наносить один удар гумовим кийком в область правої ноги. Після нього ОСОБА_1 наказує ОСОБА_3 присідати та погрожує нанесенням тілесних ушкоджень: «Ти не додому йдеш, а тут сидиш. Тут сидиш! Ти поняв? Гайда присідай! Присідай я тобі сказав! Бо зараз будеш но голові брати». ОСОБА_1 відходить від ОСОБА_3 та йде в бік звідки ведеться відеозапис при цьому словесно наказуючи останньому присідати та розрівнятися: «Присідай я тобі сказав! Розрівняйся, рівно присідай!». При цьому, звертаючись до ОСОБА_3 , поліцейський виражався нецензурними словами.

Таким чином, з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 грубо порушив вимоги статті 7, пункту 2 частини 2 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у приниженні гідності та безпідставному застосуванні спеціального засобу - гумового кийка. Також під час спілкування із ОСОБА_3 сержант поліції ОСОБА_1 порушив абзаци 1-3, 6-8, 9 пункту 1, абзацу 1 пункту 2 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179.

Крім того, службовим розслідуванням встановлено, що під час добового чергування з 02.07.2019 на 03.07.2019 року були встановленні інші порушення. Так, відповідно до книги видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів (розпочатої 13.04.2019 року) сержант поліції ОСОБА_1 на добове чергування отримав автоматичну зброю. Із записів з камер спостереження встановлено, що при доставлені ОСОБА_3 , ОСОБА_1 заходить до підрозділу без автоматичної зброї. І лише через декілька хвилин ОСОБА_4 виходить зі службового автомобіля тримаючи її в положенні за спиною. Таким чином. ОСОБА_1 та ОСОБА_4 грубо порушили вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 року №70.

Згідно журналу обліку виїзду та повернення транспортних засобів Ямпільського відділення поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_4 02.07.2019 року записав на виїзд службовий автомобіль «Renault Duster» д.н.з. НОМЕР_1 на синьому фоні. Він же пройшов передрейсовий інструктаж (відповідний запис у журналі проведення інструктажів особам, які керують службовим автотранспортом) та медичний огляд (запис у журналі медичного огляду водіїв). Однак, із відеозаписів видно, що службовим автомобілем керує не ОСОБА_4 , а сержант поліції ОСОБА_1 , який не проходив передрейсового інструктажу та медичного огляду, що підтверджується відповідними журналами. Вказане є грубим порушенням вимог Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757.

У висновку зауважено, що відповідно до довідки, огляд на стан сп`яніння ОСОБА_3 було проведено о 05:50 год, а згідно з протоколом адміністративного затримання, в цей час ОСОБА_3 був доставлений до відділення поліції. Таким чином, є підстави вважати, що ОСОБА_1 було внесено завідомо неправдиву інформацію до протоколу адміністративного затримання.

Наданні суду докази, частково спростували обставини встановленні у висновку від 02.08.2019 року за результатами проведеного службового розслідування.

Так, у судовому засіданні було досліджено матеріали відеофіксації з камер розташованих на території Ямпільського відділення поліції та із мережі Інтернет.

Із відеозапису, розміщеному в мережі Інтернет дійсно зафіксовано, як сержант поліції ОСОБА_1 наносив один удар гумовим кийком, однак даний удар приходився в область лави, яка знаходилася біля ОСОБА_3 , а не правої ноги, як зазначено у висновку.

Разом із тим, ОСОБА_1 дійсно наказував ОСОБА_3 присідати та погрожував нанесенням тілесних ушкоджень, при цьому, звертався до ОСОБА_3 нецензурною лайкою.

Решта обставини підтверджується поясненнями наданими відповідними посадовими особами поліції під час проведення службового розслідування.

Крім того, посилання представника позивача, з приводу того, що ОСОБА_1 не вчинялися неправомірні дії, повністю спростовуються доказами наявними в матеріалах справи.

Відтак, суд зазначає, що у даному випадку службовим розслідуванням встановлено недотримання позивачем принципів діяльності поліції та вчинення дій які можуть шкодити інтересам служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції, суд враховує, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є винятковим правом органу, де особа проходить публічну службу в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, щодо якої має бути застосовано таке стягнення. До того ж закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого.

З огляду на встановлене суд доходить висновку, що на позивача було правомірно накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, у зв`язку із наявністю факту вчиненого ним неправомірних дій відносно іншого громадянина України, а тому відсутні підстави для поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 72 КАС України).

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, Вінницька область, )

Копію рішення у повному обсязі сторони можуть одержати: 21.01.2020 року.

Суддя Мультян Марина Бондівна