Справа № П/320/369/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2020-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2020 року м. Київ № П/320/369/20
Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М. розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди,

в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду надійшов звернулася Військова частина НОМЕР_1 з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

-стягнути з ОСОБА_1 на користь Військової частини НОМЕР_1 матеріальну шкоду у розмірі 35 985, 00 грн.

15.01.2019 разом із позовною заявою через канцелярію суду надійшло клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається із позовної заяви та доданих до неї матеріалів, її подано без додержання вказаних вимог.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з цим, право на звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У клопотанні про поновлення строку звернення до суду, позивач поважність пропуску строку звернення до суду обґрунтовує тим, що згідно Указу Президента України від 17.03.2014 року №303/2014 Про часткову мобілізацію в Україні діє особливий період, а оскільки позивачем є військовою частиною, то він з моменту оголошення особливого військова частина НОМЕР_1 бере безпосередню участь в операції об`єднаних сил, забезпеченні її проведенні.

Також, позивач вказує в клопотанні, що особовий склад військової частини постійно знаходиться на Сході України, а тому позов не було вчасно подано до суду.

Досліджуючи позовну заяву та додані до неї матеріали, судом встановлено, що на виконання вимог частини 6 статті 161 КАС України позивач не надав жодного доказу на підтвердження обставин щодо пропуску строку звернення до суду.

Також, суд звертає увагу, що предметом адміністративного спору є стягнення матеріальної шкоди у розмірі 35 985, 00 грн. з ОСОБА_1 , встановленої на підставі наказу командира Військової частини №360 від 12.02.2007 р.

З наведеного слідує, що перебіг строку звернення до суду на пред`явлення вимоги почався 12.02.2007 р.

Верховний Суд у листі від 13.07.2018 р. № 60-1543/0/2-18 повідомив, що особливий період діє в Україні з 17.03.2014, після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 "Про часткову мобілізацію".

Зі змісту клопотання про поновлення строку на звернення до суду вбачається, що позивач надав пояснення поважності причин пропуску строку на звернення до суду в період з 18.03.2014 по 2020 рр., оскільки обґрунтовуючи причини пропуску звернення до суду позивач послався на введення в Україні особливого стану, який відповідно введений в дію 17.03.2014.

Відтак, щодо проміжку часу з 12.06.2007 по 18.03.2014 позивач жодних пояснень не надав.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та субєктивні, а обєктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах проти України, Трегубенко проти України, Праведна проти Росії, Желтяков проти України зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, як у порядку нагляду, так і у звязку з нововиявленими обставинами, національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Відповідно до ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:
- обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду в період з 23.06.2009 р. по 17.03.2014р.

-письмових доказів на підтвердження та обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:
1. Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, - залишити без руху.

2. Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Леонтович А.М.