Справа № 280/473/20
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2020-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

21 січня 2020 року Справа № 280/473/20 провадження ЗВ/280/2/20
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Артоуз О.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Наш дім Запоріжжя» про розстрочку виконання рішення -

ВСТАНОВИВ:

20.01.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Наш дім Запоріжжя» (боржник), Головне управління ДФС у Запорізькій області (стягувач-1), Головне управління Держпраці у Запорізькій області (стягувач-2), Олександрівський відділ державної виконавчої служби у м. Запоріжжі (третя особа) про розстрочку виконання рішення, а саме розстрочити виконання ЗВП за АСВП №60950752 від 09.01.2020 в частині суми заборгованості у розмірі 173842,32 грн. Строком на 24 місяці, шляхом сплати по 14486,86 грн., щомісячно, починаючи з січня 2020 року.

Стаття 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) встановлено порядок відстрочення і розстрочення виконання, зміна чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення

Відповідно до частини першої вказаної статті за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Суд зазначає, що стаття 378 КАС України не містить спеціальних вимог до заяв, у зв`язку з чим суд застосовує за аналогією положення статті 167 КАС України.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в статті 167 КАС України.

Частиною першою статті 167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Так, у поданій заяві, в порушення вимог частини першої статті 167 КАС України, не зазначено та не надано суду документи, на підставі яких здійснюється виконання зведеного виконавчого провадження, зокрема, постанови державного виконавця щодо об`єднання виконавчих проваджень у зведене.

Крім того, в якості третьої сторони зазначено Олександрівський відділ державної виконавчої служби у м. Запоріжжі (), повна назва якого є Олександрівський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро).

Також суд звертає увагу заявника, що статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено порядок відстрочки або розстрочки виконання, встановлення чи зміна способу і порядку виконання рішення. Відповідно до частини першої вказаної статті за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням. При цьому, частиною четвертою зазначеної статті передбачено, що законом можуть встановлюватися особливості щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.

Підпунктом 17.1.5 пункту 17.1 статті 17 Податкового кодексу України платникам податків надано право на одержання розстрочення (відстрочення) сплати податків у порядку і на умовах, встановлених цим Кодексом, а підпунктом 20.1.29 пункту 20.1 статті 20 Кодексу контролюючому органу надано право на прийняття рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань або податкового боргу в порядку, передбаченому законодавством. Основні засади розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) визначені статтею 100 Кодексу. Відповідно до якої розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Суд звертає увагу, що питання розстрочення або відстрочення виконання рішення знаходяться в площинні процесуального права. Разом з тим, підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Пунктом 5.2 статті 5 ПК України передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування.

Отже, приписи статті 100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, є спеціальними нормами щодо визначення доказів, які є підставою для відстрочення податкового боргу (пункт 100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (пункт 100.7 ПК України).

Відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 статті 100 ПК України Постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин

Таким чином, заявником не зазначено належні підстави для розгляду заяви про розстрочку саме Запорізьким окружним адміністративним судом.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, зважаючи, що заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Наш дім - Запоріжжя» про розстрочку виконання рішення подана без додержання вимог частини першої статті 167 КАС України та ці недоліки не дають можливості розглянути таку заяву, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 167, 243, 248, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Наш дім Запоріжжя» про розстрочку виконання рішення - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення ухвали у повному обсязі.

Ухвала виготовлена у повному обсязі та підписана 21.01.2020

Суддя О.О. Артоуз