Справа № 585/2425/19
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2020-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 р. Справа № 585/2425/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Катунова В.В.

суддів: Бершова Г.Є. , Ральченка І.М.

за участю секретаря судового засідання Клочко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 25.11.2019 (суддя Євтюшенкова В.І., вул. Соборна, 12, м. Ромни, Сумська область, 42000) по справі № 585/2425/19

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурна-будівельної інспекції України

про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Роменського міськрайонного суду Сумської області з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича, в якому просила скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 84 від 20.06.2019.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 13.09.2019 допущено заміну неналежного відповідача у справі - Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича на належного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Рішенням Роменського міськрайонного суду Сумської області від 25.11.2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, прийняти постанову про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що в період з 20.05.2019 по 24.05.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренком О.М. на підставі направленя від 17.05.2019 №231 та звернення ОСОБА_1 (вх. №40-1018-1755 від 26.04.2019) та виявлення факту самочинного будівництва обєктів проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності об`єкту будівництва за адресою АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складений акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №231 від 24.05.2019 р., відповідно до висновків якого встановлено, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 у 2012 році здійснено будівництво сараю «В» без будівельного паспорту та дозвільних документів, отриманих від органу державного архітектурно-будівельного контролю, а отже самочинно, що є порушенням ч.1 ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч. 1,2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1,2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 466

На підставі акту перевірки складений протокол про адміністративне правопорушення від 24.05.2019 р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 231-1 від 24.05.2019 року

Другі примірники акту, протоколу та припису отримані представником ОСОБА_1 . 24.05.2019 р.

Протоколом про адміністративне правопорушення представника ОСОБА_1 під підпис було повідомлено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 06.06.2019 р. о 15 год. 00 хв. у приміщенні Роменської районної адміністрації Сумської області за адресою: бульвар Свободи, 1, м. Ромни, каб. 8

У зв`язку із поданням ОСОБА_1 заяви, розгляд протоколу про адміністративне правопорушення справи відкладено на 20.06.2019 р, про що письмово повідомлено позивача.

Постановою по справі про адміністративне правопорушення № 84 від 20.06.2019 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою про адміністративне правопорушення позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною 1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Таким чином, будівельний паспорт визначає вимоги до розміщення, у тому числі, господарських будівель і споруд.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд 018-2000:

споруди - це будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт;

будівлі - це споруди, що складаються з несучих та огороджувальних або сполучених (несуче-огороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів.

Згідно із Порядком проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 03 липня 2018 року N 158 господарські (присадибні) будівлі - допоміжні (нежитлові) приміщення, до яких належать сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції тощо та прибудови до них.

Визначення господарських споруд та господарських будівель наведено і в Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24.05.2001. Так, згідно вказаної Інструкції господарські (присадибні) будівлі - допоміжні (нежитлові) приміщення, до яких належать сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції тощо, та прибудови до них.

Таким чином, будівництво позивачем сараю відноситься до будівництва господарських будівель, яке, з огляду на положення ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», передбачає необхідність отримання будівельного паспорту.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Отже, виконання будівельних робіт на об`єктах будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та на об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт, можливе лише після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Аналогічний порядок виконання будівельних робіт був визначений станом на момент здійснення будівництва позивачем сараю літ "В" у 2012 році.

Колегією суддів встановлено, що позивач факт здійснення будівництва сараю літ «В» у 2012 році без будівельного паспорта та не подання повідомлення про початок виконання будівельних робітне не заперечує. Разом із тим, ОСОБА_1 зазначає, що відповідальність за ч.4 ст. 96 КУпАП, відповідно до якої її було притягнуто до адміністративної відповідальності, в редакції КУпАП 2012 року передбачена не була. Таким чином, вважає, що притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАП та накладання штрафу в розмірі 4250 грн. є неправомірним.

Колегія суддів не приймає до уваги та вважає безпідставним доводи позивача про відсутність підстав для притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАП, в редакції чинній на час виявлення адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Аналогічна правова позиція щодо застосування норм права викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17.

Таким чином, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є триваючим правопорушенням, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Відповідно до ч.4 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, враховуючи вимоги чинного законодавства, відповідачем правомірно притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у строки, передбачені ст. 38 КУпАП, а саме з протягом двох місяців з моменту виявлення правопорушення.

Статтею 252 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було, тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 25.11.2019 по справі № 585/2425/19 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя В.В. Катунов
Судді Г.Є. Бершов І.М. Ральченко