Справа № 808/1850/18
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 січня 2020 року м. Дніпросправа № 808/1850/18
суддя І інстанції Садовий І.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради та заяву про приєднання до апеляційної скарги Запорізької обласної ради

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області звернулося з вищевказаним позовом до суду в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі музею, адміністративної будівлі та зовнішнього майданчику із приміщенням різного функціонального призначення Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради, розташованої за адресою: м. Запоріжжя, вул. Троїцька/вул. Олександрівська, буд.29/16, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію будівлі музею, адміністративної будівлі та зовнішнього майданчику із приміщенням різного функціонального призначення музею за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідачем допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки № 22 від 13.04.18 року. Зазначені порушення у добровільному порядку відповідачем не усунуті, в зв`язку із чим, подальша експлуатація будівель та споруд, розташованих за адресою: м. Запоріжжя, вул. Троїцька/вул. Олександрівська, буд.29, створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку із чим, є нагальна потреба у вжитті заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) вказаного об`єкта до повного усунення порушень.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись з даним рішенням суду Комунальний заклад «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради подав апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд вирішив справу на підставі неповно з`ясованих обставин та невідповідності своїх висновків обставинам справи,. Суд першої інстанції не надав оцінки тим порушенням, які зазначені в акті перевірки, в контексті того чи несуть вони реальну загрозу життю та здоров`ю людей, не навів достатніх доводів на підтвердження існування реальної загрози життю та здоров`ю людей, а обмежився загальними фразами та не оцінив заявлені позивачем вимоги з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілям, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Вказує на часткове усунення виявлених порушень, також посилається на те, що будівля музею внесена до пам`ятки Дворянського зібрання у м. Запоріжжі, а тому приміщення музею не можна змінювати, частина приміщення музею була передана в оренду ТОВ «ЗТД ГРУП» яке відповідно до договору оренди повинно здійснювати заходи протипожежної безпеки.

У заяві про приєднання апеляційної скарги Запорізька обласна рада просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог. Зокрема вказує на те, що їх не було залучено до участі у справі, зупинення експлуатації будівель музею призведе до зменшення обсягу та погіршення умов надання музеєм послуг населенню, інтереси яких представляє Запорізька обласна рада. Зазначає, що оскільки позивачем вже було винесено припис, тому правових підстав для звернення до суду з позовом про повне зупинення експлуатації будівель музею у позивача немає.

В судове засідання апеляційної інстанції представники Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради та Запорізька обласна рада підтримали вимоги апеляційної скарги та заяви про приєднання до апеляційної скарги з викладених у них підстав, представники Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області просили відмовити у їх задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Колегія апеляційного адміністративного суду, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, вважає, що апеляційна скарга та заява про приєднання до апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Запорізьким міськрайонним управлінням Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 10 квітня по 13 квітня 2018 року було проведено позапланову перевірку КЗ «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради Запорізької області , за наслідками якої було складено акт № 22 від 13.04.2018.

В ході перевірки відповідачем встановлено, що об`єкт позивача, адміністративна будівля, господарчий двір, приміщення та територія Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради за адресою: м. Запоріжжя, вул. Троїцька, 29 експлуатується з порушенням норм пожежної та техногенної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- Усі приміщення музею (адміністративний корпус, приміщення музею та приміщення двоповерхової споруди і боксів, що розташовані у господарчому дворі музею) не обладнані системою пожежного захисту та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (у відповідності до вимог пункту 4.1,Таблиці А. 1, Додатку А (обов`язковий) та пункту 20, Додатку Б (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»). Відповідно до вимог пункту 1.2, глави 1, розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Може призвести до несвоєчасної евакуації людей, що тягне за собою тяжкі наслідки.

Через відсутність на об`єкті системи протипожежного захисту, в разі виникнення пожежі, не має можливості сповіщення аварійно-рятувального підрозділу, персоналу та відвідувачів , не має можливості швидкого реагування на пожежу та іншу надзвичайну ситуацію, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-Не оброблено вогнезахисним покривом дерев`яні конструкції адміністративного корпусу, приміщення музею та приміщення двоповерхової споруди, що розташована у господарчому дворі музею. Відповідно до вимог пункту 2.5, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

В разі виникнення пожежі, дерев`яні конструкції не оброблені засобами t вигнезахисту, дають можливість для швидкого поширення вогню, та втрачають несучі властивості конструкції чим створює загрозу для життя і здоров`я людей.

- Не обладнуються усі приміщення зберігання музейного фонду АСПГ (автоматичною системою пожежогасіння). Відповідно до вимог пункту 1.2, глави 1, розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017; Додатку A1, пункту 6.1 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Через відсутність на об`єкті системи протипожежного захисту (автоматичної системи пожежогасіння), в разі виникнення пожежі, не має можливості своєчасного гасіння пожежі, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-Допускається улаштування у сходовій клітці адміністративного корпусу, що розташована з тильної сторони будівлі, яка веде до господарчого двору, приміщення будь-якого призначення (комори). Відповідно до вимог пункту 2.37, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Не допускається улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (комори), обладнання.

Улаштування у сходовій клітці адміністративного корпусу значно зменшує шлях евакуації що ускладнює евакуацію людей та в разі пожежі може призвести до задимлення шляху евакуації (сходової клітини), та при виділенні продуктів горіння несе загрозу для життя та здоров`я людей.

-Не забезпечено виведення тривожного сповіщення про пожежу від приймально-контрольного приладу системи пожежної сигналізації на пульт пожежного спостерігання згідно до вимог пункту 5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Відповідно до вимог пункту 2.2, глави 2, розділу III, пункту 1.1., 1.4, глави 1, розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Керівники об`єктів, підприємств повинні забезпечити утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та забезпечити їх технічне обслуговування. Може призвести до скорочення оперативності дій пожежно-рятувальних підрозділів, через пізнє виявлення пожежі, що тягне за собою великі матеріальні втрати, та несе загрозу для життя та здоров`я людей.

-Допускається захаращення запасного шляху евакуації (обладнанням та різними матеріалами) з приміщень музейних фондів, що розташовані в цокольному поверсі. Відповідно до вимог пункту 2.37, глави 2, розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017.

Не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами. Захаращення шляху евакуації в разі пожежі або іншої надзвичайної ситуації може призвести до ускладнення та не своєчасної евакуації людей, що тягне за собою загрозу для здоров`я та життя людей.

-Допускається захаращення шляху евакуації у залі археології ролетою (обладнанням та різними матеріалами). Відповідно до вимог пункту 2.37, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами. Захаращення шляху евакуації в разі пожежі або іншої надзвичайної ситуації може призвести до ускладнення та не своєчасної евакуації людей, що тягне за собою загрозу для здоров`я та життя людей.

- Допускається на шляху евакуації з коридору цокольного поверху облицювання горючим матеріалом (пластиком) стіни та стелі. Відповідно до вимог пункту 2.17, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стіни та стеля шляхів евакуації облицьовані горючими матеріалами з невизначеними показниками пожежної небезпеки які під час пожежі сприятимуть зростанню швидкості розповсюдження вогню, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей. Для недопущення швидкого поширення пожежі, задимлення та шкідливого впливу від горіння горючих облицювань, вони повинні мати показники щодо пожежної небезпеки.

-Допускається на шляху евакуації облицювання горючим матеріалом (ДВП) стіни приміщенні залу розвитку капіталізму, який веде безпосередньо через сходову клітину назовні до господарчого двору. Відповідно до вимог пункту 2.17, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стіни шляхів евакуації облицьовані горючими матеріалами які під час пожежі сприятимуть зростанню швидкості розповсюдження вогню, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей. Для недопущення швидкого поширення пожежі, задимлення та шкідливого впливу від горіння горючих облицювань, вони повинні мати показники щодо пожежної небезпеки. В разі пожежі може призвести до не своєчасної евакуації людей, що тягне за собою тяжкі наслідки, через відсікання полум`ям шляху евакуації.

-Допускається на шляху евакуації облицювання горючим матеріалом стіни залу археології. Відповідно до вимог пункту 2.17, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стіни та стеля шляхів евакуації облицьовані горючими матеріалами які під час пожежі сприятимуть зростанню швидкості розповсюдження вогню, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей. Для недопущення швидкого поширення пожежі, задимлення та шкідливого впливу від горіння горючих облицювань, вони повинні мати показники щодо пожежної небезпеки. В разі пожежі може призвести до не своєчасної евакуації людей, що тягне загрозу для здоров`я і життя людей, через відсікання полум`ям шляху евакуації.

-Допускається виконання оздоблення стін коридору та сходової клітини горючим матеріалом (пластиком) в двоповерховій будівлі, розташованій у господарчому дворі музею. Відповідно до вимог пункту 2.17, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стіни та стеля шляхів евакуації облицьовані горючими матеріалами які під час пожежі сприятимуть зростанню швидкості розповсюдження вогню, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей. Для недопущення швидкого поширення пожежі, задимлення та шкідливого впливу від горіння горючих облицювань, вони повинні мати показники щодо пожежної небезпеки. В разі пожежі може призвести до не своєчасної евакуації людей, що тягне за собою тяжкі наслідки, через відсікання полум`ям шляху евакуації та при загорянні до отруєння токсичними продуктами горіння та загибелі людей.

-Допускається виконання оздоблення стін тамбуру центрального входу до музею горючим матеріалом (дерев`яний матеріал). Відповідно до вимог пункту 2.17, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. У приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стіни та стеля шляхів евакуації облицьовані горючими матеріалами які під час пожежі сприятимуть зростанню швидкості розповсюдження вогню, а також виділення токсичних продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я і життя людей. Для недопущення швидкого поширення пожежі, задимлення та шкідливого впливу від горіння горючих облицювань, вони повинні мати показники щодо пожежної небезпеки. В разі пожежі може призвести до не своєчасної евакуації людей, що тягне за собою тяжкі наслідки, через відсікання полум`ям шляху евакуації.

- Допускається зберігання сторонніх горючих матеріалів у сходовій клітині музею, яка веде до господарчого двору. Відповідно до вимог пункту 2.37, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами. В разі пожежі захаращення шляхів евакуації може призвести до задимлення шляху евакуації (сходової клітини), що значно ускладнює евакуацію людей та при виділенні продуктів горіння існує велика загроза травмування та загибелі людей.

-Усі двері евакуаційних виходів музею зачинені зсередини на ключ. Відповідно до вимог пункту 2.27, глави 2, Розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа.

Зачинення дверей з середини на ключ унеможливлює евакуацію людей, і при пожежі або іншій надзвичайній ситуації несе загрозу для здоров`я і життя людей.

-Відсутні заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. Відповідно до вимог пункту 1.20, глави 1, Розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Не проведення заміру опору ізоляції веде до порушення ізоляції електричних мереж, та несе загрозу ураження людей електричним струмом або приводить через коротке замикання до виникнення пожежі що загрожує для здоров`я та життя людей.

-Біля місця розташування пожежного гідранту не встановлено покажчик з нанесенням на нього літерного індексу ПГ, цифрового значення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметру трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева). Відповідно до вимог пункт 2.1, підпункту 9, глави 2, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення - згідно з підпунктом 9 цього пункту) покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми.

Відсутність покажчика з нанесенням на нього літерного індексу ПГ, цифрового значення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметру трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі унеможливлює, у разі пожежі, забір води пожежно-рятувальними підрозділами, що може скоротити час на гасіння пожежі та рятування потерпілих.

-Не проведено перевірку працездатності пожежного гідранту на тиск та витрату води з оформленням акту. Відповідно до вимог пункту 2.1, підпункту 4, глави 2, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальній особі, визначеній у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу.

В разі не проведення перевірки працездатності пожежного гідранта велика імовірність несправності даного пожежного гідранта, що може призвести до скорочення оперативності дій пожежно-рятувальних підрозділів, через недостачу тиску, або взагалі відсутності води для гасіння пожежі та виконання завдання за призначенням.

-Пожежний кран-комплект у приміщенні зберігання меблів та живопису на другому поверсі музею не укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Відповідно до вимог пункт 2.2, підпункту 2, глави 2, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними. Неукомплектованість пожежного кран-комплекту пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля унеможливлює роботу пожежних кран- комплектів та не дає змоги гасіння пожежі, а розповсюдження вогню загрожує здоров`ю та життю людей.

-Не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів не рідше одного разу на рік і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Відповідно до вимог пункту 2.2, підпункту 9, глави 2, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання.

Не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів не рідше одного разу на рік і перевірку на працездатність шляхом пуску води призводить до несправності та не унеможливлюють роботу пожежних кран-комплектів та не дає змоги гасіння пожежі, а розповсюдження вогню загрожує здоров`ю та життю людей.

-В приміщенні залу розвитку капіталізму допускається закриття пожежного крану експозицією. Відповідно до вимог пункту 2.2, підпункту 9, глави 2, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання. Відсутність доступу до пожежного кран-комплекту виключає можливість роботи пожежних кран-комплектів та не дає змоги гасіння пожежі, а розповсюдження вогню загрожує здоров`ю та життю людей.

-Сигнали для відкривання засувок на обвідній лінії водомірного вузла не надходять від кнопок, які встановлені в шафах пожежних кранів, та автоматично від датчиків положення запірних вентилів пожежних кранів та кран-комплектів. Відповідно до вимог пункту 4, Розділу І «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017; Додатку Ж, пункту 4 ДБН В. 2.2.9.2009 «Громадські будинки та споруди». Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Не надходження даного сигналу призводить до швидкого розповсюдження вогню без можливості локалізації та ліквідації пожежі до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів, що несе загрозу життю та здоров`ю людей.

-Не проведено технічне обслуговування вогнегасників у приміщеннях фондів та масового відділу. Відповідно до вимог пункту 3.17, глави 3, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017; пункту 3, підпункту 2 та пункту 5 Розділу II Наказу МВС України №25 від 15.01.2018 «Про затвердження правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників». Технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

При невиконанні даного заходу, технічно не придатних до використання первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників), які розраховані на припинення горіння на початковому етапі розвитку пожежі може призвести до більш швидкого розвитку пожежі та призвести до більших надзвичайних подій, які несуть загрозу життю або здоров`ю людей.

-На території музею не встановлено пожежний щит. Відповідно до вимог пункту 3.11, глави 3, Розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди). Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. (Абзац третій пункту 3.11 глави 3 розділу V в редакції Наказу Міністерства внутрішніх справ № 657 від 31.07.2017). На пожежних щитах (стендах) повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, які можуть застосовуватися в даному приміщенні, споруді, установці. Пожежні щити (стенди) та засоби пожежогасіння повинні бути пофарбовані у відповідні кольори згідно з ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Склади пиломатеріалів, тари та волокнистих матеріалів потрібно забезпечувати необхідною (понаднормовою) кількістю пожежних щитів з набором первинних засобів пожежогасіння згідно з місцевими умовами. Може призвести до швидкого розповсюдження вогню без можливості гасіння. Пожежний щит служить для локалізації та ліквідації пожежі до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів. Його відсутність унеможливлює гасіння пожежі на етапі її виявлення та розвитку, що може призвести до швидкого розповсюдження вогню що відповідно несе загрозу життю та здоров`ю людей.

- Відповідальні особи не пройшли навчання з питань пожежної безпеки. Відповідно до вимог пункту 16, Розділу II «Правил пожежної безпеки в Україні» затверджені наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях». Приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки, забороняється. Не проведення інструктажу не забезпечує знання персоналу про безпеку при поводженні і використанні обладнання та речовини що використовуються в господарчій діяльності, та алгоритм дій в разі виникнення надзвичайної ситуації, що створює загрозу для життя та здоров`я людей, не професіональний підхід може призвести до загибелі людей та ускладнення евакуації.

Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції і досліджуючи питання правомірності пред`явлених позивачем вимог, виходячи з предмету спору, апеляційний суд вважає, що з`ясуванню підлягають обставини, які стосуються правовідносин станом на день прийняття рішення судом першої інстанції.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.

За визначенням, наведеним у ст.1 вказаного Закону № 877-V, діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

За приписами ч.1 ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються, зокрема,:

- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

- спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).

За наведених вище положень Кодексу цивільного захисту України підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства, його окремих об`єктів, споруд, цехів, дільниць, є виявлені в установленому порядку порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач намагався усунути виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до наказу №282 від 15.07.2019, у період з 17.07.2019 по 18.07.2019 позивачем проведено планову перевірку дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки КЗ «Запорізький обласний краєзнавчий музей» ЗОР.

Актом планової перевірки № 594 від 18.07.2019 встановлено 7 порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які були встановлені у Акті № 22 від 13.04.2018, які були підставою для звернення позивача до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації до КЗ «Запорізький обласний краєзнавчий музей» ЗОР.

Актом планової перевірки № 594 від 18.07.2019 встановлено наступні порушення, які не усунуті відповідачем:

- усі приміщення музею (адміністративний корпус, приміщення музею та приміщення двоповерхової споруди і боксів, що розташовані у господарчому дворі музею) не обладнані системою пожежного захисту та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;

- не обладнуються усі приміщення зберігання музейного фонду АСПГ (автоматичною системою пожежогасіння);

- допускається улаштування у сходовій клітці адміністративного корпусу, що розташована з тильної сторони будівлі, яка веде до господарчого двору, приміщення будь-якого призначення (комори);

- допускається на шляху евакуації облицювання горючим матеріалом стіни залу археології;

- допускається виконання оздоблення стін коридору та сходової клітини горючим матеріалом (пластиком) в двоповерховій будівлі, розташованій у господарчому дворі музею;

- не проведено перевірку працездатності пожежного гідранту на тиск та витрату води з оформленням акту;

- сигнали для відкривання засувок на обвідній лінії водомірного вузла не надходять від кнопок, які встановлені в шафах пожежних кранів, та автоматично від датчиків положення запірних вентилів пожежних кранів та кран-комплектів.

Виходячи з суті виявлених позивачем під час перевірки порушень, апеляційний суд вважає, що вказані порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим з урахуванням того, що відповідно до п. 33 ч. ст.2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Згідно з п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним. Водночас, встановлені у цій справі порушення, безперечно, в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.

Посилання апелянта на недотримання принципу пропорційності під час застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту - є необґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту будівництва у власній господарській діяльності.

Наведені в апеляційні скарзі доводи відповідача не можуть слугувати підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови у задоволенні позову, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, на час ухвалення рішення докази повного усунення виявлених порушень були відсутні, крім того відсутні вони і на час перегляду справи в апеляційному суді.

Знаходження частини об`єкта нерухомості в оренді не спростовують виявлених порушень, крім того колегією суддів зазначається, що виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладається на суб`єкта господарювання незалежно від того є він власником або користувачем об`єкта підвищеної небезпеки.

Також слід зазначити, що усунення порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, що виявлені під час перевірки, не має наслідком порушення положень ст. 28 Закону України «Про охорону культурної спадщини» якою передбачено, що вимоги, зокрема, органів протипожежної охорони щодо умов утримання та використання пам`яток не можуть призводити до зміни пам`яток, погіршувати їхню естетичну, сторичну, мистецьку, наукову чи художню цінність, як на тому наголошується в апеляційній скарзі.

Отже, враховуючи, що на час розгляду справи порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки відповідачем не усунуто в повному обсязі, суд вважає обґрунтованим твердження позивача про існування обставин, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, відповідно, є обґрунтованими вимоги позивача про застосування до відповідача певних заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкту, оскільки виявлені перевіркою порушення, у разі виникнення пожежної небезпеки, будуть нести реальні, а не вірогідні негативні наслідки.

Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги та заяви про приєднання до апеляційної скарги висновків суду не спростовують, передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись п.1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради та заву про приєднання до апеляційної скарги Запорізької обласної ради залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 16 січня 2020 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник