Справа № 240/11513/19
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2020-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про повернення без розгляду заяви про забезпечення позову)

17 січня 2020 року м. Житомир справа № 240/11513/19

категорія 109010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши заяву про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮПІДЖІ" до Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування пункту рішення,

встановив:

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 справа №ЗП/240/18/19, до подання позовної заяви, задоволено заяву ТОВ "Юпіджі" та вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії пункту 3 рішення Житомирської міської ради (56-ї сесії сьомого скликання) №1616 від 31.10.2019 "Про звернення ТОВ "ЮПІДЖІ" з пропозицією щодо укладення договору міни земельної ділянки", в якому вказано про скасування містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва "Будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомойки", затверджених наказом департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від 08.08.2017 №52/17 зі змінами, внесеними наказом від 18.09.2019 №123/19.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮПІДЖІ" звернулося до суду з позовом Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування п.3 рішення №616 від 31.10.2019.

Ухвалою від 24.12.2019 у задоволенні заяв представника відповідача Житомирської міської ради Шахрая М.І. від 18.12.2019, третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 від 11.11.2019, ОСОБА_2 від 12.11.2019, ОСОБА_3 від 14.11.2019, ОСОБА_4 від 14.11.2019, ОСОБА_5 від 15.11.2019, ОСОБА_6 від 15.11.2019, ОСОБА_7 від 15.11.2019, ОСОБА_8 від 15.11.2019, ОСОБА_9 від 18.11.2019, ОСОБА_10 від 20.11.2019, ОСОБА_11 від 16.12.2019, ОСОБА_12 від 18.12.2019 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 у справі №ЗП/240/18/19, відмовлено.

16.01.2020 ОСОБА_13 , зазначений як представник Житомирської міської ради, звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій просить вжити заходів зустрічного забепечення позову шляхом заборони Державній архітектурно-будівельній інспекції України видавати сертифікат та вчиняти інші дії щодо введення в експлуатацію зазначеного будівництва "Будівництва АЗК з пунктом сервісного обслуговування населення, адміністративними приміщеннями, АГЗП та автомийки за адресою: м.Житомир, пропспект Незалежності,29 ТОВ "Юпіджі", а також будь-яким іншим фізичним особам.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для прийняття до розгляду заяви про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Інститут забезпечення позову регламентовано ст.ст.150-158 Кодексу адміністративного судочинства України, які закріплюють підстави для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а також вид та способи забезпечення позову в адміністративному процесі, зокрема ст. 150, 151 вказаного Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.150 КАСУ суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Зміст та форма заяви передбачені у ст.152 КАСУ.

Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити:

1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності; або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову. До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Отже, вжиття заходів забезпечення позову допускається, зокрема за заявою учасника справи з дотриманням вимог ст.152 КАСУ.

Відповідно до ст.42 КАСУ учасниками справи є сторони, треті особи.

У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч.3 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Статтею 7 КАС України визначено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України (ч.1-3).

Так, із заяви слідує, що вона подана та підписана Мелешком М.А., як представником Житомирської міської ради .

В матеріалах справи міститься копія довіреності №26/1181 від 28.11.2019 підписана Житомирським міським головою Сухомлином С.І. на представництво Мелешком М.А. Житомирської міської ради, терміном дії до 01.04.2020. (а.с.178)

Відповідно до ст.55 КАСУ (у редакції зі змінами, внесеними Законом України №390-IX від 18.12.2019, яка діє з 29.12.2019) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року №1401-VIII. представництво відповідно до п. 3 ч.1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Відповідно до ч.3 ст.237 Цивільного кодексу України представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 57 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 59 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" № 5076-VI від 05.07.2012 року.

Частиною 2 ст.26 Закону України № 5076-VI ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Отже, з 01.01.2020 представництво органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно адвокатами або в порядку самопредставництва через уповноважену особу на підставі статуту, положення, трудового договору (контракту).

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні відомості про те, що ОСОБА_13 має статус адвоката і такого документа до заяви про зустрічне забезпечення позову не надано, як не надано документів, що свідчать про те, що він є особою, яка діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого здійснює представництво міської ради у порядку самопредставництва.

Враховуючи те, що ОСОБА_13 не надав до матеріалів справи доказів, які б підтверджували його статус адвоката, уповноваженим Житомирською міською радою здійснювати представництво останнього в Житомирському окружному адміністративному суді, а документів, що свідчать про те, що він є особою, яка діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого здійснює представництво юридичної особи у порядку її самопредставництва також не надано, слід дійти висновку, що ОСОБА_13 не є уповноваженим представником ні в розумінні Конституції України, і в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 16.01.2020 у справі №420/4829/19.

Зазначене вказує на те, що заява про зустрічне забезпечення позову подана не уповноваженою особою.

Крім того, ч.4 ст.152 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об"єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулює Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674 (із змінами та доповненнями).

Згідно з ч.1 ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст.2 Закону платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене Законом.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. (ст.9)

Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що платником судового збору є особа, яка звертається з позовом, тобто сам позивач, а судовий збір сплачується за подання відповідної позовної заяви.

З доданої до заяви квитанції №47216066 від 16.01.2020 про сплату судового збору у сумі 630,61 грн. вбачається, що платником є ОСОБА_13 , який не є ні стороною у справі, ні учасником справи (представником).

Крім того, статтею 9 Закону України "Про судовий збір" визначено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, згідно виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України у графі "Призначення платежу" вказано: "судовий збір за позовом ОСОБА_13 , Житомирський окружний адміністративний суд".

З цього випливає, що судовий збір у розмірі 631,61 грн. сплачено за позовом ОСОБА_13 , тоді як за даною позовною заявою, позивачем є ТОВ "Юпіджі", а відповідачем - Житомирська міська рада.

Таким чином, судовий збір при подачі заяви про зустрічне забезпечення позову сплачений не стороною у даній справі та не уповноваженою особою, і як наслідок, така не оплачена судовим збором та не відповідає вимогам, передбаченим статтею 152 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.7 ст.154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Оскільки заява про забезпечення позову подана не уповноваженою особо та в порушення ч.4 ст.152 КАС України до заяви про забезпечення позову не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, у зв`язку із цим, відповідно до ч.7 ст.154 КАС України, суд повертає таку заяву заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 152, 154, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Повернути заявнику ОСОБА_13 без розгляду заяву про зустрічне забезпечення позову.

Копію ухвали про повернення заяви без розгляду надіслати особі, яка її подала, разом із заявою й усіма доданими до неї матеріалами не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Капинос