Справа № 160/10140/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

В обґрунтування заявлених позовних вимог Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг зазначила, що позивач є органом, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг. 27.05.2019 року було складено акт відносно відповідача про вчинення ним правопорушення на ринку фінансових послуг за № 781/16-2/13. Постановою № 402/781/16-2/13-П від 12.06.2019 року відносно відповідача застосовано штрафну санкцію, проте на момент пред`явлення цього позову, документів, які б підтверджували виконання зазначеної постанови до позивача не надходило, що й стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 22.10.2019 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На адресу відповідача була надіслана зазначена ухвала суду, але конверт повернувся з відміткою поштового зв`язку «адресат не знайдений, вручення не можливе».
Таким чином відповідач, відповідно до п.1 ч.4 ст.124 та ч.6 ст.126 КАС України, ухвалу суду від 22.10.2019 року отримав. Але відзиву на позовну заяву та будь-яких документів, що стосуються даного предмету спору, до теперішнього часу на адресу суду відповідач не надіслав.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, дослідивши письмові докази, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
27.05.2019 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг складено акт № 781/16-12/13 про правопорушення, вчинене відповідачем на ринку фінансових послуг.
Судом також встановлено, що 12.06.2019 року Нацкомфінпослуг прийнято постанову №402/781/16-2/13-П про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг, відповідно до якої до відповідача застосовано штрафну санкцію в сумі 17 000 грн.
Так, у вказаній постанові зазначено, що відповідач повинен повідомити позивача про виконання або відмову від добровільного виконання постанови у термін до 12.07.2019 року з одночасним наданням, у разі сплати штрафу, документів, що підтверджують його сплату. Однак, відповідач, у добровільному порядку вимоги зазначеної вище постанови не виконав та не сплатив штраф.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
В силу ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.10 ч.1 ст.28 Закону України Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг, Нацкомфінпослуг у разі порушення законодавства про фінансові послуги, нормативно-правових актів національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, застосовує заходи впливу та накладає адміністративні стягнення.
Згідно з п.1.5, 1.6, 1.11 Положення про застосування Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, заходів впливу за порушення законодавства про фінансові послуги, затвердженого розпорядженням Нацкомфінпослуг від 20.11.2012 року № 2319 (далі - Положення № 2319) Нацкомфінпослуг як колегіальний орган або уповноважені особи Нацкомфінпослуг обирають і застосовують заходи впливу на основі аналізу даних та інформації стосовно порушення законодавства про фінансові послуги, враховуючи наслідки порушення та застосування таких заходів.
Нацкомфінпослуг, уповноважені та посадові особи Нацкомфінпослуг в межах своїх повноважень зобов`язані в кожному випадку виявлення порушення законодавства про фінансові послуги вжити всіх необхідних заходів для документального закріплення факту такого порушення, всебічно, повно та об`єктивно дослідити обставини справи про правопорушення, а також своєчасно прийняти рішення за справою про правопорушення та застосувати передбачені законодавством заходи впливу.
Посадова особа Нацкомфінпослуг при виявленні порушення законодавства про фінансові послуги, за яке застосовується захід впливу, складає акт про правопорушення.
Згідно з п.2.4 Положення № 2319 рішення про накладення штрафної санкції (штрафу) на особу за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг, приймається у вигляді постанови уповноваженої особи Нацкомфінпослуг.
У разі несплати штрафу особою в добровільному порядку у строк, передбачений постановою, він стягується Нацкомфінпослуг у судовому порядку.
У вищезазначеній постанові позивачем вказані порушення пунктів 2.2 та 2.3 розділу 2 Порядку, не надано відповідачем до Нацкомфінпослуг звітні дані за І півріччя 2018 року.
Відповідно до ст.14 Закону України Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг (далі - Закон), фінансова установа зобов`язана вести облік своїх операцій та надавати звітність відповідно до вимог законів та нормативно-правових актів державних органів з питань регулювання діяльності фінансових установ та ринків фінансових послуг.
Згідно з п.1 ч.1 ст.1 цього ж Закону до фінансових установ належать банки, кредитні спілки, ломбарди, лізингові компанії, довірчі товариства, страхові компанії, установи накопичувального пенсійного забезпечення, інвестиційні фонди і компанії та інші юридичні особи, виключним видом діяльності яких є надання фінансових послуг, а у випадках, прямо визначених законом, - інші послуги (операції), пов`язані з наданням фінансових послуг.
Статтею 39 Закону, передбачено у разі порушення законів та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність з надання фінансових послуг, національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, застосовує заходи впливу відповідно до закону. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, обирає та застосовує заходи впливу на основі аналізу даних та інформації стосовно порушення, враховуючи наслідки порушення та наслідки застосування таких заходів.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.40 Закону, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, може застосовувати такі заходи впливу: накладати штрафи в розмірах, передбачених статтями 41 і 43 цього Закону.
В силу пунктів 2.2 та 2.3 розділу 2 Порядку, ломбард зобов`язаний подавати до Нацкомфінпослуг звітні данні в паперовій та електронній формі у строки встановлені Нацкомфінпослуг.
В матеріалах справи відсутні докази виконання ТОВ «Аракс-Вайт» пунктів 2.2 та 2.3 розділу 2 Порядку.
12.06.2019 директором департаменту регулювання та нагляду за кредитними установами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг винесено відносно відповідача ТОВ «Аракс-Вайт» постанову №402/781/16-2/13-П про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг. Сума штрафу становить 17 000 грн.
Суду не надано доказів оскарження відповідачем постанови про накладення штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг, у разі незгоди із прийнятим рішенням.
Також, суду не надано доказів сплати відповідачем штрафу в сумі 17 000 грн., застосованого постановою Нацкомфінпослуг від 12.06.2019 року №402/781/16-2/13-П про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг.
Зважаючи на те, що відповідачем жодних доводів не надано, суд робить висновки з наявних у справі доказів.
А тому, за наведених обставин, позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст.73, 74 КАС України, натомість відповідач доказів сплати штрафних санкцій у розмірі 17 000 грн. не надав.
Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід задовольнити з викладених вище підстав.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, у зв`язку з чим судові витрати суб`єкта владних повноважень по сплаті судового збору не підлягають стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 159, 175, 241 - 246, 250, 262 КАС України, -
Позовну заяву задовольнити.
Судовий збір по даній справі не стягується.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Кучма