Справа № 240/191/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2020 року м. Житомир справа № 240/191/20

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, оформлену листом №Л-4287 від 23.09.2019, у донарахуванні та виплаті йому додаткової пенсії за шкоду заподіяну здоров`ю та доплати до пенсії непрацюючому пенсіонеру, проживаючому в зоні гарантованого добровільного відселення, відповідно до ст. 39, 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", за період з 01.01.2014 по 02.08.2014;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести донарахування та виплату за період з 01.01.2014 по 02.08.2014:

1) додаткової пенсії за шкоду заподіяну здоров`ю, передбаченої ст. 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" в розмірі 25% мінімальної пенсії за віком, встановленої Законом України "Про Державний бюджет на 2014 рік", щомісячно з урахуванням раніше виплачених коштів;

2) підвищення до пенсії непрацюючому пенсіонеру, проживаючому в зоні гарантованого добровільного відселення, передбаченого ст. 39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" в розмірі двох мінімальних заробітних плат, встановлених Законом України "Про Державний бюджет на 2014 рік", щомісячно з урахуванням раніше виплачених коштів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлений ст. 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спірних правовідносин є не виплата ОСОБА_1 за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 додаткової пенсії за шкоду заподіяну здоров`ю та доплати до пенсії непрацюючому пенсіонеру, проживаючому в зоні гарантованого добровільного відселення, передбачених ст. 39, 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

При визначенні початку перебігу процесуального строку для звернення ОСОБА_1 з даним позовом до суду, суд враховує, що пенсія є щомісячним платежем, а щодо її отримання, на думку позивача, в меншому розмірі, ніж передбачено законом, та про порушення своїх прав позивач мав дізнатися, отримуючи таку виплату за відповідний місяць.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі№813/5002/17 (адміністративне провадження №К/9901/55618/18).

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивач, звернувшись 09 січня 2020 року до суду з даним позовом про виплату йому передбачених ст. 39, 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" додаткової пенсії за шкоду заподіяну здоров`ю та доплати до пенсії непрацюючому пенсіонеру, проживаючому в зоні гарантованого добровільного відселення за період з 01.01.2014 по 02.08.2014, пропустив шестимісячний строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Водночас, позивачем до позовної заяви додано листа Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області №Л-4287 від 23.09.2019, в якому відповідачем відмовлено ОСОБА_1 у проведенні перерахунку та виплаті за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 додаткової пенсії за шкоду заподіяну здоров`ю та доплати до пенсії непрацюючому пенсіонеру, проживаючому в зоні гарантованого добровільного відселення, передбачених ст. 39, 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", в розмірах, в яких зазначає позивач.

З приводу даного листа суд зазначає, що отримання його позивачем не може вважатися моментом, з якого позивач дізнався про порушення свої прав, оскільки доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є не тільки її дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав. Більш того, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

На підставі викладеного, суд робить висновок, що позов ОСОБА_1 подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду.

Згідно з ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивач з відповідною заявою про поновлення пропущеного процесуального строку до суду не зверталась.

Частинами 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивачем в порушення вищезазначених норм не зазначено у позовній заяві про наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору та не додано документ про сплату судового збору.

Однак, разом з позовною заявою, позивач подав до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначив, що є пенсіонером, інвалідом 3 групи та отримує пенсію в розмірі 748,50 грн., при цьому інших доходів не має. На підтвердження вказаних обставин позивач надав до суду довідку №004017 про розмір отриманої ним пенсії за 2018 рік, а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України про суми виплачених доходів від 11.09.2019 №34533/06-30-55-73-03.

Розглянувши зазначене клопотання, суд зазначає наступне.

Питання про зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовано статтею 133 КАС України.

Відповідно до положень частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Положеннями ч. 1 ст. 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зі змісту вищезазначених норм вбачається, що при вирішені питання про звільнення від сплати судового збору визначальним є майновий стан сторони, а саме її дохід за календарний рік, що передує року звернення до суду з позовною заявою.

З матеріалів справи вбачається, що рекомендований лист, яким позовна заява ОСОБА_1 була надіслана до суду був зданий позивачем до відділення пошти 03.01.2020, що підтверджується відповідним штампом на конверті, а тому датою подання позову до суду є 03.01.2020.

З огляду на що для визначення наявності підстав для розстрочення позивачу сплати судового збору визначальним є його дохід за календарний рік, що передує року його звернення до суду з позовною заявою, тобто за 2019 рік.

Натомість позивачем до заяви про звільнення від сплати судового збору було додано довідку №004017 про розмір отриманої ним пенсії за 2018 рік, а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України про суми виплачених доходів від 11.09.2019 №34533/06-30-55-73-03 за І квартал 2018 року - ІІ квартал 2019 року.

Враховуючи вищевикладене та з метою встановлення майнового стану позивача для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язати ОСОБА_1 надати до суду довідку про розміри його річного доходу за 2019 календарний рік, видану органом Державної фіскальної служби, а також довідку про розмір його пенсії за 2019 календарний рік, видану органом Пенсійного фонду України.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску;

- довідки про розміри річного доходу ОСОБА_1 за 2019 календарний рік, виданої органом Державної фіскальної служби та довідки про розмір його пенсії за 2019 календарний рік, виданої органом Пенсійного фонду України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович