Справа № 480/3563/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2020-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 січня 2020 р.Справа № 480/3563/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Донець Л.О.,

Суддів: Гуцала М.І. , Бенедик А.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 по справі № 480/3563/19

за позовом ОСОБА_1

до Ковпаківського відділу державної виконавчої служби м. Суми Головного територіального управління юстиції у Сумській області

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 відмовлено в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Ковпаківського відділу державної виконавчої служби м. Суми Головного територіального управління юстиції у Сумській області про скасування постанови.

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

У зв`язку з тим, що зазначена апеляційна скарга подана з порушенням строків, встановлених ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання даної копії ухвали суду.

На адресу Другого апеляційного адміністративного повернувся конверт з вкладеною копією ухвали про залишення апеляціцйної скарги без руху від 27.10.2019.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2019 зазначену апеляційну скаргу ОСОБА_1 повторно залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання даної копії ухвали суду.

15.01.2020, на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 27.11.2019, ОСОБА_1 подано до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 по справі № 480/3563/19.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця урегульовані статтею 287 КАС України.

Частина 6 ст. 287 КАС України визначає, що апеляційна скарга на судові рішення у справах з приводу рішень, дій або бездіяльносі органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване судове рішення Сумського окружного адміністративного суду проголошено 24.09.2019.

Згідно наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, копію судового рішення отримано позивачем 10.10.2019.

Із апеляційною скаргою позивач звернувся 25.10.2019, що підтверджується вхідним штампом Сумського окружного адміністративного суду.

Тобто, скаржником пропущено, встановлений ст. 287 КАС України, строк звернення із апеляційною скаргою.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обгрунтування поданої заяви скаржник зазначає, що повний текст рішення позивачем отримано поштою 01.10.2019, що підтверджено копією поштового конверту, доданого до апеляційної скарги. За описаних обставин, позивач вважає, що має право клопотати перед судом апеляційної інстанції про поновлення процесуального строку на подання апеляційної скарги до 01.11.2019.

Дослідивши вказану заяву, суд дійшов до висновку, що вказані обставини не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення із апеляційною скаргою, оскільки строки подання апеляційних скарг у цій категорії справ визначені статтею 287 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм статті 295 КАС України. Тобто, строк подання апеляційної скарги в цій категорії адміністративних справ становить десять днів із дня проголошення оскаржуваного рішення.

Вказана позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 14.02.2019 по справі № 826/15730/17.

У відповідності до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на наявність спеціальної норми, загальні норми статті 295 КАС України, які регулюють строки на апеляційне оскарження рішень судів і порядок їх обчислення, до спірних правовідносин не застосовуються.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

Інших доказів, які б підтверджували відсутність у скаржника об`єктивної можливості звернутись із апеляційною скаргою у межах визначеного статтею 287 КАС України строку матеріали справи не містять та скаржником не надано.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Устименко проти України від 06.10.2015 Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Також, Європейський Суд з прав людини "визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N50966/99, від 14 жовтня 2003 року). У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, заява №3236/03)".

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому, подана заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 121, 287, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 по справі № 480/3563/19 - відмовити.

Визнати неповажними вказані у заяві причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 по справі № 480/3563/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Донець Л.О.
Судді Гуцал М.І. Бенедик А.П.