Справа № 826/7431/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7431/18
УХВАЛА

15 січня 2020 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Парінова А.Б., Беспалова О.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року у справі за позовом комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду від 07.06.2019 позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, 20.06.2019 (що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті), Головне управління ДФС у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою вперше.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.07.2019 у задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору відмовлено, апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишено без руху з підстав відсутності в ній доказу сплати судового збору у розмірі 138 335,27 грн. та надано 10-денний строк для усунення вказаних недоліків, перебіг якого починається з наступного дня з моменту вручення копії цієї ухвали (відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення листа (а.с.71, т.15) копію цієї ухвали скаржник одержав 06.08.2019).

15.08.2019 (що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті - а.с.65, т.15), Головне управління ДФС у м. Києві звернулось з клопотанням про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2019 задоволено клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги та продовжено такий строк до на 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали.

11.09.2019 (що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті - а.с.78, т.15), Головне управління ДФС у м. Києві звернулось із заявою про звільнення/відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2019 у задоволенні вищезазначеної заяви скаржника відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.10.2019 апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві повернено скаржнику у зв`язку з невиконанням ним вимог ухвали суду про залишення його апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк (копія ухвали про повернення апеляційної скарги була одержана скаржником 02.11.2019, що підтверджується наявною в матеріалах копією списку поштових відправлень (а.с.96, т.15) та інформацією за наслідками відстеження листа з ШКІ: 106).

06.11.2019 (що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті), Головне управління ДФС у м. Києві повторно звернулось з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції від 07.06.2019, матеріали якої свідчать про неврахування апелянтом вимог до оформлення апеляційної скарги, на які йому звертав увагу суд ще при залишенні його первинної апеляційної скарги без руху, - без доказу сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду від 07.06.2019 відмовлено.

Також, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишено без руху, надано апелянту строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 138 335, 26 грн. та подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали та роз`яснено, що у разі невиконання вимог ухвали суду до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Суд звертає увагу, що в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року зазначено, що апелянт, отримавши копію оскаржуваного рішення в день його проголошення - 07.06.2019 (а.с.43, т.15), звернувся з первинною апеляційною скаргою 25.06.2019, тобто в межах строку, встановленого ч. 2 ст. 295 КАС України (протягом 30 днів з дня вручення копії оскаржуваного рішення), однак така апеляційна скарга була залишена ухвалою суду від 29.07.2019 без руху з підстав відсутності в ній доказу сплати судового збору у розмірі 138 335,27 грн. з наданням 10-денного строку для усунення вказаних недоліків, при цьому ухвалою суду від 27.08.2019 такий строк було продовжено ще на 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали, проте у зв`язку з невиконанням апелянтом вимог суду щодо надання доказу сплати судового збору ані в межах строку, встановленого ухвалою суду про залишення його апеляційної скарги без руху від 29.07.2019 (06.08.2019 - вручено копію ухвали (а.с.71, т. 15); 16.08.2019 - останній день для усунення недоліків апеляційної скарги), ані в межах строку, продовженого ухвалою суду від 27.08.2019 (на 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали), така апеляційна скарга була повернена скаржнику ухвалою суду від 24.10.2019 (копію цієї ухвали скаржник одержав 02.11.2019 відповідно до а.с. 96 т. 15) , у зв`язку з чим апелянт повторно звернувся з апеляційною скаргою на це ж рішення суду, подавши її до суду 06.11.2019, тобто через 5 місяців з моменту отримання копії повного тексту оскаржуваного рішення, та через 3 місяці з моменту постановлення судом ухвали про залишення його апеляційної скарги без руху, якою апелянту було роз`яснено, в чому полягають недоліки його апеляційної скарги та порядок їх усунення, в той час як останній день у розумінні ч. 2 ст. 295 КАС України для звернення з цією апеляційною скаргою припадав на 18.06.2019, і цим самим пропустив 30-денний строк на апеляційне оскарження.

Згідно відбитку штемпелю вхідної кореспонденції Головного управління ДПС у м. Києві, апелянт отримав копії ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року - 06.12.2019, а тому, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги фактично є 16.12.2019.

13 грудня 2019 року апелянтом до Шостого апеляційного адміністративного суду направлено та 16 грудня 2019 року за вх. №45817 зареєстровано клопотання, у якому апелянт просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі та поновити строк на апеляційне оскарження.

Апелянт у клопотанні вказує, що 21.06.2019 ГУ ДФС у м. Києві звернулося до апеляційної інстанції на рішення ОАС у м. Києві від 07.06.2019 першого разу, тобто в межах встановлених КАСУ, одночасно було заявлено клопотання про відстрочення від сплати судового, оскільки скаржник знаходився у скрутному фінансовому становищі. Згідно КАС України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складання повного тексту судового рішення, а оскільки апеляційна скарга була повернута 25 жовтня 2019 року, то відповідно до КАС України рік не минув, а тому ГУ ДФС у м. Києві хоче скористатися правом оскаржити рішення ОАС у м. Києві.

Крім того, апелянт щодо необхідності сплати судового збору у встановлений ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2019 строк повідомляє, що станом на грудень 2019 року у апелянта майновий стан унеможливлює сплату судового збору, при цьому юридичним управлінням ГУ ДФС у м. Києві направлено листа на сплату судового збору до Управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності ГУ ДФС у м. Києві від 21 червня 2019 року №10850/26-15-10-03-19 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 138 336 грн., однак, на рахунках КЕКВ 2800 знаходиться лише 1 994 869.06 грн., в гой же час з апелянта стягують суму 2 762 424,76 грн., тобто сума стягнення перевищує суму наявну на рахунках КЕКВ 2800, тим самим сплати судовий збір у сумі 138 336 грн. у грудні 2019 року є неможливим.

Розглянувши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів зазначає наступне.

Так, в силу положень ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві під зазначені умови, відповідно до яких суд може відстрочити сплату судового збору, не підпадає, а тому апелянт мав сплатити судовий збір.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Щодо пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно із ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків визначених частиною 2 ст. 299 цього Кодексу.

При цьому, апелянт у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не наводить жодних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які б могли бути розцінені судом як поважні, тобто такі, які об`єктивно зумовили зволікання апелянта із поданням належним чином оформленої апеляційної скарги, зокрема, вже після того, як його первинну апеляційну скаргу було повернено та роз`яснено порядок усунення недоліків апеляційної скарги.

Пропустивши строк на апеляційне оскарження, апелянт не наводить жодних істотних причин, які об`єктивно (через незалежні від нього обставини) перешкоджали його вчасному зверненню з апеляційною скаргою та свідчили б на користь наявності підстав для поновлення такого строку, і з урахуванням яких поновлення такого строку не суперечитиме в конкретному випадку принципу правової визначеності в частині «остаточності рішення».

Крім цього, суд звертає увагу, що відсутність коштів у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, як і посилання апелянта на неможливість виконання норми КАС України в частині дотримання строків на апеляційне оскарження.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 у справі 804/958/17, від 17.10.2018 у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 у справі № 805/3544/17-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Таким чином, станом на 15 січня 2020 року апелянт не сплатив судовий збір у розмірі 138 335, 26 грн. та не подав обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску, а, відтак, такий є пропущеним з неповажних причин, що є перешкодою для відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки апелянтом пропущено встановлений законом строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року, а також, станом на 15 січня 2020 року не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якій би було вказано поважні та обґрунтовані причин пропуску строку на апеляційне оскарження такого рішення, та не сплачено судовий збір у розмірі 138 335, 26 грн., це є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд , -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року у справі за позовом комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Апеляційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами повернути Головному управлінню Державної фіскальної служби у м. Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов