Справа № 813/4259/17
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 813/4259/17
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

15 січня 2020 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді О.П. Хома, розглянувши у письмовому провадженні у м. Львові в порядку письмового провадження клопотання позивача у справі за позовом ОСОБА_1 до начальника управління забезпечення діяльності Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України Атаманського Павла Михайловича про визнання протиправними дій,

в с т а н о в и в :

На розгляді у Львівському окружному адміністративному суді перебуває справа за позовом ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до начальника управління забезпечення діяльності Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України Атаманського Павла Михайловича про визнання протиправними дій.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 25.11.2019.

ОСОБА_1 через канцелярію суду 15.01.2020 (вх.№2180) подано клопотання від 24.12.2019 про підтвердження судом того, що під час розгляду даного позову суд визнає його як дієздатну людину і громадянина України, на якого розповсюджуються права, свободи і обов`язки, визначені в Конституції України і в Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 , судом встановлено таке.

Відповідно до частини першої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Частиною третьою цієї статті передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

ОСОБА_1 подано клопотання про підтвердження судом того, що під час розгляду позову у справі №813/4259/17 на нього, позивача, «як на дієздатну людину і громадянина України розповсюджуються права, свободи і обов`язки, визначені в Конституції України і в Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод».

Загальні вимоги до форми і змісту письмових заяв, клопотань, заперечень встановлено частиною першою статті 167 КАС України.

Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Клопотання ОСОБА_1 не містить підстав звернення з таким клопотанням, як це вимагається пунктом 5 частини першої статті 167 КАС України.

Водночас, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Відповідно до статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Згідно з статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані.

Частина перша статті 3 КАС України визначає, що порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 43 КАС України визначено адміністративну процесуальну правосуб`єктність, складовими якої є адміністративна процесуальна правоздатність і адміністративна процесуальна дієздатність.

Адміністративна процесуальна правоздатність, тобто здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві, визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами) (частина перша статті 43 КАС України).

Відповідно до частини другої цієї статті адміністративна процесуальна дієздатність - це здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові, належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до статті 46 КАС України ОСОБА_1 є позивачем у справі №813/4259/17, що підтверджується ухвалою про відкриття провадження від 25.11.2019.

Процесуальні права та обов`язки позивача як сторони в адміністративному процесі визначено статтею 47 КАС України.

Жодна норма КАС України не передбачає необхідності додаткового підтвердження процесуальних прав сторони, а Конституція України гарантує права і свободи громадянина.

Натомість, КАС України містить статтю 45 про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Перелік дій учасника судового процесу, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які з урахуванням конкретних обставин справи можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, наведено у частині другій статті 45 КАС України.

Зокрема, такими діями є подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом.

Відкриття судом провадження у справі №813/4259/17 за позовом ОСОБА_1 свідчить про визнання останнього позивачем у цій справі з процесуальними правами та обов`язками, визначеними КАС України, та під час здійснення адміністративного судочинства в порядку, встановленому Конституцією України та КАС України.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 стосуються питань, які вже вирішено судом, тобто є очевидно безпідставним.

Подання позивачем безпідставного клопотання після вирішення судом двох безпідставних заяв про відвід головуючому судді Хомі О.П., у задоволенні яких ОСОБА_1 відмовлено ухвалами від 28.11.2019 та від 27.12.2019, свідчить, що поведінка позивача суперечить завданню адміністративного судочинства.

Вказане зумовлює висновок суду про зловживанням ОСОБА_1 процесуальними правами.

У відповідності до частини третьої та четвертої статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із частиною другою статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої вказаної статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Ураховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_1 від 24.12.2019, зареєстроване канцелярією суду 15.01.2020 за вх.№2180 слід повернути позивачу без розгляду.

Керуючись ст.ст. 45, 167, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 від 24.12.2019, зареєстроване канцелярією суду 15.01.2020 за вх.№2180, - повернути позивачу без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.П. Хома