Справа № 320/4092/19
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2020-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2020 року справа № 320/4092/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекціі державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області , Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області та Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області, в якому просить:

визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, що виявились у порушенні порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом №24062019/2 від 24.06.2019 року;

визнати протиправним та скасувати Припис № С-2406/2 від 24.06.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

визнати протиправним та скасувати наказ № 126 від 25.06.2019 року про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Зблокований житловий будинок», КС43 від 15.05.2019 року;

зобов'язати Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області поновити реєстрацію Повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС43 від 15.05.2019 року;

визнати протиправним та скасувати наказ №127 від 02.07.2019 року Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області про скасування будівельного паспорту №123 від 16.04.2019 року на будівництво зблокованого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 наданий ОСОБА_1

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що перевірка проводилась із порушенням норм законодавства, та крім того відділ містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області не наділений повноваженнями щодо скасування будівельного паспорта, оскільки відповідність документів забудовника вимогам чинного законодавства перевіряється саме під час видачі будівельного паспорту та його реєстрації у законодавчо визначеному порядку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.09.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання.

Відповідач 1 проти позову заперечував та пояснив, що будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці. Проте, під час проведення перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області було встановлено, що позивачем виконуються роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, що і стало підставою для скасування будівельного паспорту. Крім того, представник зазначив, що перевірка проводилась на підставі звернення громади смт. Ворзель по об'єктах за адресою: АДРЕСА_2, АДРЕСА_3, АДРЕСА_1. Позивач є замовником будівництва за одним із об'єктів будівництва, розташованим за адресою: АДРЕСА_2. Під час проведення заходу інспектором було зафіксовано, що фундамент об'єкту будівництва є спільним фундаментом з двома сусідніми об'єктами будівництва, у зв'язку з чим зроблено висновок про здійснення завуальованого будівництва багатоквартирного житлового будинку, у той час як документація оформлена на будівництво індивідуального житлового будинку.

У судове засідання 12.11.2019 з'явились представники позивача та відповідача 1. Після надання пояснень по справі, представник позивача заявив клопотання про подальше здійснення розгляду справи у порядку письмового провадження. Представник відповідача не заперечував проти даного клопотання.

Згідно з частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини дев'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Протокольною ухвалою суду від 12.11.2019, судом постановлено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

16 квітня 2019 року відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт за реєстраційним № 123 для здійснення будівництва зблокованого житлового будинку по АДРЕСА_1.

Згідно з пояснювальною запискою до схеми забудови земельної ділянки містобудівні та планувальні обмеження (максимальна площа забудови та гранично допустима щільність забудови земельної ділянки, максимальні розміри плями забудови, мінімальні відстані від меж суміжних земельних ділянок; відстані від будівель та споруд на суміжних ділянках, запроектованих та погоджених у встановленому порядку) - згідно вимог ДБН В.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", ДБН В.2.2-3:2018 "Будинки і споруди. Заклади освіти" та Земельного кодексу України.

Основні характеристики об'єкта містобудування: загальна площа житлового будинку 417,52 кв. м.

Будівельним паспортом визначені такі вимоги щодо забудови земельної ділянки:

- граничнодопустима висота будівлі: 12,6 м;

- відстані від об'єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови:6,0 м.;

- мінімально допустимі відстані від об'єкта, який проектується, до меж земельної ділянки: 1,0 м;

- мінімально допустимі відстані від об'єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд: 8,0 м;

- тип огорожі: паркан з металопрофілю на кам'яному фундаменті;

- відстань від об'єкта, який проектується, до вулиць (доріг): 6 м.;

- інженерне забезпечення об'єкта будівництва (у разі наявності технічних умов): до існуючих інженерних мереж міста: ЦТП № 16 КОФ ВАТ "Укртелеком"; КП "Ірпіньводоканал"; Ірпінська філія "Київоблгаз"; ЗАТ "А. Е. С. Київобленерго";

- інші вимоги та обмеження використання земельної ділянки (сейсмонебезпечні території, підроблювані, карстонебезпечні та підтоплювані території, ґрунти: насипні, намивні, зсувні, що просідають та набухають, ділянки у районах морської абразії): згідно ДБН В.2.2-12.2018 та Земельного кодексу України.

15 травня 2019 року ОСОБА_1 подано до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, яке зареєстровано в реєстрі за номером КС 43.

Листом від 16 травня 2019 року позивач повідомив Ворзельського селищного голову про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 згідно будівельного паспорту № 123 від 16.04.2019 року та повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС 43 від 15.05.2019 року.

Судом встановлено, що у період з 10.06.2019 року по 24.06.2019 року, на підставі наказу № 5 від 14.04.2016, звернення громадян від 06.06.2019 та направлення від 07.06.2019 № 0706/5/1, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "зблокований житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1", за результатом якої складено акт № 24062019/2.

В ході проведення перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 отримано будівельний паспорт № 123 від 16.04.2019 на будівництво зблокованого житлового будинку, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об'єкт "зблокований житловий будинок", КС 43 від 15.05.2019, код об'єкта 1110,3, а по факту виконує будівельні роботи з будівництва зблокованого багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

Також Інспекцією в акті зазначено, що замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду; земельна ділянка, на якій здійснюється будівництво зблокованого багатоквартирного житлового будинку, використовується не за цільовим призначенням.

За результатом проведення перевірки Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області 24.06.2019 року винесла Припис № С-2406/2, яким вимагала усунути виявлені порушення шляхом зупинення виконання будівельних робіт з 24.06.2019 року та усунути виявлені порушення до 24.08.2019 року.

Крім того, Інспекцією 25.06.2019 року прийнято наказ № 126, яким скасувала реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС 43 від 15.05.2019 та направлено на адресу Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області лист від 26.06.2019 № 2606/3, у якому просила вжити заходи реагування на виявлені порушення.

На підставі цього листа 02.07.2019 Відділ містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області прийняв наказ № 127, яким скасував будівельний паспорт № 123 від 16.04.2019 на забудову земельної ділянки по АДРЕСА_1 для будівництва зблокованого житлового будинку, наданий ОСОБА_1.

Не погоджуючись з правомірністю таких рішень, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038).

Повноваження органів архітектурно-будівельної інспекції у спірних правовідносинах регламентуються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону № 3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до абзацу 1-3 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Указом Президента України від 08.04.2011 №439/2011 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, згідно з пунктом 1 якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до пункту 6 цього Положення, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

За приписами частини 3 статті 41 Закону №3038-VI та положень Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до п. 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно з абзацом 11 пункту 7 Порядку №553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому Порядком №553 встановлено, що перевірка проводиться уповноваженими особами органів архітектурно-будівельного контролю виключно у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, які, серед іншого, мають право отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки та подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Вирішуючи питання правомірності призначення позапланової перевірки позивача суд виходить з такого.

Судом встановлено, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в результаті якої були винесені оскаржувані припис та накази, була проведена на підставі Наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 14.04.2016 № 5, в якому зокрема зазначено про проведення перевірки в разі звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та направлення для проведення позапланової перевірки від 07.06.2019 № 0706/5/1.

Також, судом встановлено, що підставою проведення позапланової перевірки є звернення громади виборчого округу № 2 смт Ворзель, про що зазначено в направлені від 07.06.2019 № 0706/5/1. Позивачу було пред'явлено направлення від 07.06.2019 № 0706/5/1, про що свідчить його підпис на ньому. Сама перевірка проводилась у присутності позивача. Акт, що був складений за результатами перевірки вчасно надано позивачу, що підтверджується його підписом на акті.

Отже, за викладених обставин та аналізу вищезазначених положень законодавства, суд не погоджується із твердженням позивача про протиправність дій Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, що виявились у порушенні порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом № 24062019/2 від 24.06.2019 року.

Щодо суті виявлених в акті перевірки порушень, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 27 Закону № 3038 забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

З дослідженого в суді будівельного паспорту встановлено, що загальна площа житлового будинку 417,52 кв.м. Будинок буде мати два поверхи та мансарду. Відповідно до плану будинку, який міститься у будівельному паспорті, будинок буде містити одну кухню та п'ять спалень. В усіх будівельних документах зазначено, що даний будинок будується як зблокований.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі - Порядок №103).

Відповідно до пунктів 2.1-2.5 Порядку № 103 (в редакції на момент отримання позивачкою будівельного паспорта) видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

У разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об'єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- примірник будівельного паспорта замовника;

- ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об'єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

З аналізу наведених норм вбачається, що перевірка відповідності поданих забудовником документів та намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам тощо здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури саме на етапі видачі будівельного паспорта протягом 10 робочих днів з дня надходження пакета документів, а за результатом цієї перевірки пакет документів для видачі будівельного паспорта може бути повернуто замовнику у разі виявлення невідповідностей. Отже, саме на цьому етапі відповідач здійснює свої функції у вигляді контролю за відповідністю поданих позивачем документів вимогам чинного містобудівного законодавства.

При цьому, суд погоджується з твердженнями позивача про відсутність у Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області повноважень скасовувати раніше виданий будівельний паспорт.

Суд звертає увагу на те, що ані Законом №3038, ані постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 право державного архітектурно-будівельного контролю на скасування раніше виданого будівельного паспорта не передбачено.

Як було вказано вище, підставою для винесення припису, скасування виданого позивачу будівельного паспорта та повідомлення про початок виконання будівельних робіт стало виявлення під час проведення позапланового заходу державного контролю факту здійснення будівництва фундаменту для зблокованого багатоквартирного житлового будинку. Проте суд критично ставиться до даного твердження, оскільки усі документи, які надають право на виконання будівельних робіт, а саме: будівельний паспорт та повідомлення про початок виконання будівельних робіт свідчать що будинок дійсно будується як зблокований, а отже позивач діяв в межах виданих йому відповідачами дозвільних документів. Доказів того, що фундамент для будинку позивача є фундаментом саме для багатоквартирного житлового будинку, відповідачами надано не було.

Вказані обставини, на переконання суду, не є підставою для винесення припису про зупинення будівельних робіт та про усунення порушень, скасування будівельного паспорту та про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області не було встановлено невідповідність об'єкта, який будується позивачем, умовам дозвільних документів. Крім того, будь-які порушення під час видачі будівельного паспорта, які б могли свідчити про його неправомірну видачу, не були зафіксовані.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в цій частині та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, у яких обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не надано суду належних і достатніх доказів, які б спростовували твердження позивача.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, що містила п'ять вимог немайнового характеру та сплатив судовий збір у загальній сумі 3842,00 грн.

Враховуючи те, що позов задоволено частково, виходячи з принципу пропорційності щодо розподілу судових витрат, частка судового збору, яка підлягає присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача становить суму 3073,60 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 194, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати Припис № С-2406/2 від 24 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, що винесений Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області № 126 від 25 червня 2019 року про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

4. Зобов'язати Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області поновити реєстрацію Повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС43 від 15 травня 2019 року.

5. Визнати протиправним та скасувати наказ Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області № 127 від 02 липня 2019 року про скасування будівельного паспорту №123 від 16 квітня 2019 року.

6. Стягнути на користь ОСОБА_1 (код ) сплачений ним судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області () у сумі 3073 (три тисячі сімдесят три) грн. 60 коп.

7. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Василенко Г.Ю.