Справа № 340/99/20
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2020-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2020 року м. Кропивницький Справа № 340/99/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом-1: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

за позовом-2: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1

за позовом-3: ОСОБА_3 , АДРЕСА_1

до відповідача: Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, вул. К.Маркса, с. Седнівка, Устинівський район, Кіровоградська область,28620

про відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просять суд стягнути з Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області на їх користь моральну шкоду в сумі 150 000 грн. та всі судові витрати.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Перевіривши матеріали позовної заяви відповідно до вимог частини 1 статті 171 КАС України, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 3ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею сьомою Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI, за подання адміністративного позову майнового характеру судовий збір справляється:

- якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2102,00 грн., і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 21020 гривень;

- якщо подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 840,80 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 10510 гривень.

За подання адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється:

- якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2102,00 грн.;

- якщо подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 840,80гривень.

Слід зазначити, що позивачами заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 150 000 грн.

Пунктом 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від такого. Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, у даному випадку, є майновою вимогою, оскільки позивачі її визначили у грошовому вимірі.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду від 28.11.2018 року по справі №761/11472/15-ц , де зазначено, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивачі її визначили її грошовому вимірі.

Ставка судового збору за майнову вимогу для фізичної особи передбачена в частині 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, сума судового збору за вимогу про стягнення моральної шкоди, яку необхідно сплатити позивачам, становить 1500 грн. (150000 грн. х 1%).

При цьому, звертаючись до суду із цим позовом, позивачі надали платіжні доручення про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. кожен.

Зважаючи на викладене, позивачам необхідно надати суду належні докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку, відповідно вимог Закону України "Про судовий збір".

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Кіровоградського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.kr.court.gov.ua) в розділі «Судовий збір», а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Однак позивачем в порушення вимог вказаної статті не наведено обґрунтований розрахунок моральної шкоди.

Відповідно до вимог п.4 ч. 5 ст.160 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), в позовні заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позовних вимог визначає предмет та спосіб судового захисту.

Адміністративний позов має містити вимоги якими повинен бути вирішений спір по суті та вказано спосіб відновлення порушеного права позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Згідно з ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

З матеріалів справи вбачається, що в позовній заяві відсутні вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Тобто, позивачами в позові не заявлено вимог до відповідача з метою вирішити публічно-правовий спір, а лише заявлено вимоги про відшкодування моральної шкоди, що свідчить про невідповідність пред`явленого позову вимогам ст.21 КАС України.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку із зазначеним, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та встановити строк для виправлення існуючих недоліків в позовній заяві, шляхом надання доказів сплати судового в повному розмірі.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- оригіналу квитанції про сплату судового збору;

- уточнення в частині позовних вимог, з урахуванням ст.21 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко