Справа № 560/3291/19
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2020-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3291/19
РІШЕННЯ

іменем України

09 січня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

за участю:секретаря судового засідання Василевської К.В. представника позивача Горлатого О.В.

розглянувши адміністративну справу за позовом державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд адміністративним позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 44 від 27.09.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" в розмірі 36 126 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 27.09.2019 року головним державним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Думарецьким О.В., винесена постанова № 44 про накладення на державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 36 126 грн. гривень.

Вказана постанова була винесена на підставі акту перевірки від 13.09.2019 року № 367, та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 року відповідно до якого позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абзацом 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Позивач зазначає, що вказаний вище акт та протокол були складені в результаті проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Реставрація пам`ятки архітектури - Мури фортеці (старого Замку) в м. Кам`янці - Подільському Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 730/1)".

Замовником будівництва є Національний історико - архітектурний заповідник "Кам`янець".

Позивач зазначає, що у нормативному обгрунтуванні порушених питань посилання іде на загальні норми визначені статтею 7 Закону України "Про архітектурну діяльність", та статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункти 6-18 ПКМУ №560, будівельні норми, стандарти та правила і не встановлено, які саме порушення були допущені державним підприємством "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" під час проведення експертизи та які конкретно норми законодавства при цьому порушено.

Позивач зазначає, що в описі (розділ VIII) виявлених порушень вимог законодавства актом № 367 від 13.09.2019 не враховано наступне.

В ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково - проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування" в п.7.1 "Протиаварійні та/або невідкладні консерваційні роботи на пам`ятці, не є складовими ремонтно-реставраційних робіт і забезпечують безпечну експлуатацію пам`ятки на період, необхідний для виконання науково - дослідних робіт, розроблення науково - проектної документації та виконання ремонтно-реставраційних робіт".

Згідно ДБН А.2.2-14-2016, Додатка "А", "Вихідні дані для об`єкта реставрації, які надає замовник", пункту 8, замовник надає Завдання на проектування (в разі пристосування об`єкта реставрації).

Згідно пункту 7.2.3 ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково - проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування" "Робочі креслення виконуються на основі матеріалів обстежень та/або дефектних актів (Додаток Д), в обсязі, достатньому для виконання протиаварійних та/або невідкладних консерваційних робіт".

В даному випадку відсутність Завдання на проектування не є порушенням вимог законодавства.

Також згідно частини 4, статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: "Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою".

Враховуючи викладені обставини позивач вважає, що застосування відповідачем штрафних санкцій є протиправним та просить скасувати постанову про накладення на нього штрафу.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 21.10.2019 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі, та призначено її до розгляду в судовому засіданні із повідомленням сторін.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, надавши пояснення суду за змістом позову.

Представник відповідача в судове зсідання не з`явився повторно, хоча відповідач був повідомлений про дату, час, та місце розгляду справи належним чином, та подав до суду відзив на даний адміністративний позов.

В обгрунтування відзиву відповідач зазначив, що 16.08.2019 року до Держархбудінспекції України надійшла скарга ГО "ЗАБУДОВАМ НІ" щодо порушень вимог містобудівного законодавства під час реставрації пам`ятки архітектури Мурів Руської брами (охор. 734) та виконанні невідкладних консерваційних робіт по вул. Руській, 93 в м. Кам`янці - Подільському.

На підставі зазначеного звернення Управлінням було видано направлення для проведення позапланового заходу № 367 та наказ на проведення перевірки № 109 від 28.08.2019 року.

Під час проведення перевірки Управління звернулося до ДП "Спеціалізована державна експертна організація - центральна служба української державної будівельної експертизи" по залученню посадових осіб філії ДП "Укрдержбудекспертиза" до проведення зазначеного позапланового заходу.

12.09.2019 року за вхід. № 1022-1.18/3855-19 до Управління надійшов лист філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Хмельницькій області, у якому за результатами розгляду наданих Управлінням матеріалів, візуальному обстеженню об`єкту будівництва, експертному звіту щодо розгляду проектної документації за робочим проектом (від 05.12.2018 року) "Реставрація пам`ятки архітектури - Мури фортеці (старого замку) в м. Кам`янці - Подільському, Хмельницької області, Попередні та протиаварійні роботи по Північно - західному куту північного дворика (охор. № 730/1), Хмельницька область, м. Кам`янець - Подільський, вул. Замкова, 1" виявлено наступні недоліки:

- в реставраційному завданні в пункті 11 невизначений характер та об`єм робіт попередніх та протиаварійних робіт, згідно вимог ДБН А.2.2-14:2016, додаток Е;

- в проектній документації відсутнє завдання на проектування. Згідно п. 1, п.4 наказу Мінрегіону № 45 від 16.05.2011;

- в проектній документації відсутні документи на право землекористування - 1,3 Га (13000,0м2), що передбачено п.4 додатку А, розділу 5.1.1 ДБН А.2.2-14:2016;

- аркуш АР - 1, том 2.1 основні техніко - економічні показники та експертному звіті в таблиці (техніко - економічні показники) будівельний об`єм пам`ятки - 1282,90 м3 не відповідає наведеним габаритним параметрам даного об`єкту реставрації, що передбачено ДБН В.2.2-9:2009 (ДБН В.2.2-9:2018 на заміну), додаток Б.

Таким чином, керуючись зазначеною інформацією сертифікованої організації Управлінням 13.09.2019 року було складено акт перевірки № 367 та протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, передбаченого абзацу 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Зважаючи на це, прийняття оскаржуваної постанови повністю відповідає вимогам чинного законодавства.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на підставі наказу № 109 від 28.08.2019 року та направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 367 від 28.08.2019 року проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування - експертною організацією державним підприємством "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" для здійснення перевірки на об`єкті "Реставрація пам`ятки архітектури - Мури фортеці (старого Замку) в м. Камянці-Подільському Хмельницької області. Попередні та протиаварійні роботи по Північно-західному куту північного дворика (охор. № 370/1) Хмельницька область м. Кам`янець-Подільський, вул. Замкова, 1", вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведення перевірки складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 367 від 13.09.2019 року, в якому зазначено, що експертною організацією державним підприємством "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" під час здійснення експертизи об`єкта будівництва та передачі замовнику будівництва не враховано, що: 1) проектна документація розроблена без завдання на проектування; 2) в проектній документації відсутні документи на право землекористування, а саме на 1360 м. кв.; 3) аркуші АР-1 техніко-економічного показнику та експертному звіті в таблиці (технічно-економічні показники) 1282,9 м. кв. не відповідають наведеним габаритним параметрам даного об`єкту реставрації.

Цього ж дня працівником контролюючого органу складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно яких відповідачем зафіксовано встановлене перевіркою порушення позивачем вимог п.п. 1, п. 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництві об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.06.2011 року № 45, та п. 8, п. 4 додатку А ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування", а також Додаток ДБН В.2.2-9:2009 "Громадські будинки та споруди".

27.09.2019 року працівником УДАБІ у Хмельницькій області прийнята постанова № 44 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, де позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 частини 1 статті 2 закону України "Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності " та накладено штраф у розмірі 36 126 грн.

Позивач не погоджуючись із вказаною постановою, звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Стаття 4 Закону №3038-VI встановлює, що об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону № 3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно статті 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначений Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V.

Відповідно до частини 1 статті 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок).

Пункт 5,7 Порядку визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд зазначає, що позивачем не оспорюється процедура проведення перевірки щодо нього, а оспорюються правові наслідки проведення перевірки, а саме: постанова № 44 від 27.09.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою вирішено визнати державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" винним у вчинені правопорушення, передбаченого абзацом 3 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накласти штраф у розмірі 36126 грн.

Згідно частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд зазначає, що позивач в розумінні Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є суб`єктом містобудування, що здійснює проектування об`єктів - експертною організацією.

Згідно статті 1 Закону України "Про охорону культурної спадщини" об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність; нерухомий об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який не може бути перенесений на інше місце без втрати його цінності з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду та збереження своєї автентичності.

Відповідно до статті 22 цього Закону пам`ятки, їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця.

Частиною першою статті 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

При цьому, відповідно до частини третьої цієї статті роботи із збереження об`єктів культурної спадщини проводяться згідно з реставраційними нормами та правилами, погодженими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Будівельні норми та правила застосовуються у разі проведення робіт із збереження об`єкта культурної спадщини лише у випадках, що не суперечать інтересам збереження цього об`єкта.

Відповідно до статті 28 Закону вимоги органів протипожежної, санітарної, екологічної охорони та інших зацікавлених органів щодо умов утримання та використання пам`яток не можуть призводити до змін пам`яток і не повинні погіршувати їхню естетичну, історичну, мистецьку, наукову чи художню цінність.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 1 червня 2011 року за № 651/19389, затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, який визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів та поширюється на суб`єктів містобудування.

Відповідно до пункту 3 Порядку для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

Вимоги щодо складу та змісту науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування, у тому числі складання реставраційного завдання, встановлено ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування".

Згідно пункту 7.1 ДБН А.2.2-14-2016 протиаварійні роботи та/або невідкладні консерваційні роботи на пам`ятці не є складовими ремонтно-реставраційних робіт і забезпечують безпечну експлуатацію пам`ятки на період, необхідний для виконання науково-дослідних робіт, розроблення науково-проектної документації та виконання ремонтно-реставраційних робіт.

Згідно пункту 8 Додатку "А" ДБН А.2.2-14-2016 Вихідні дані для об`єкта реставрації, які надає замовник, саме замовник надає завдання на проектування (в разі пристосування об`єкта реставрації).

Згідно пункту 7.2.3 ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково - проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування" "Робочі креслення виконуються на основі матеріалів обстежень та/або дефектних актів (Додаток Д), в обсязі, достатньому для виконання протиаварійних та/або невідкладних консерваційних робіт".

Суд зазначає, що в даному випадку протиаварійні роботи на пам`ятці архітектури не вимагають наявності обов`язкового завдання на проектування, тому суд приходить до висновку, що відсутність завдання на проектування не є порушенням вимог законодавства, тому така підстава для застосування до позивача штрафу є необгрунтованою.

Також суд зазначає, що згідно частини 4 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Посилання відповідача на ту обставину, що в проектній документації відсутні документи на право землекористування, є безпідставними, оскільки частиною 4 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що відповідні роботи можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Суд зазначає, що згідно із частиною 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Оскільки під час судового розгляду справи не знайшло свого підтвердження порушення у вигляді здійснення експертизи об`єкта будівництва, та передачі позивачем замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, тому з наведених вище мотивів та підстав, виходячи з наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, суд вважає за необхідне визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 44 від 27.09.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" в розмірі 36 126 грн.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За частин 1-2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та письмових доказів по справі, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв без дотримання вимог частини 2 статті 2 КАС України, тому позовні вимоги є законними, обгрунтованими, підтвердженими належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області № 44 від 27.09.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" в розмірі 36 126 грн.

Стягнути на користь державного підприємства "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" судові витрати в розмірі 1921 грн. (одну тисячу дев`ятсот двадцять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 14 січня 2020 року

Позивач:Державне підприємство "Державний науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут "НДІпроектреконструкція" (б-р. Лесі Українки, 26,Київ 133,01133 , код ЄДРПОУ - 04653199)
Відповідач:Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області (вул. Грушевського, 87/2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 35668372)

Головуючий суддя В.К. Блонський