Справа № 200/6546/19(2а/200/587/19)
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2020-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 січня 2020 року м. Дніпросправа № 200/6546/19(2а/200/587/19)

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Мельник В.В.,

перевіривши на відповідність вимогам КАС України матеріали апеляційної скарги Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2019 року по справі

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2019 року по справі №200/6546/19(2а/200/587/19) адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач 12 грудня 2019 року подав апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи встановлено, що 21 серпня 2019 року в порядку спрощеного провадження складено повне оскаржуване рішення суду першої інстанції у справі №200/6546/19(2а/200/587/19) (а.с. 65-67).

При цьому, апеляційна скарга відповідачем подана 12 грудня 2019 року (а.с. 70-78).

У вказаній апеляційній скарзі відповідачем порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначено про те, що оскільки копія рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2019 року по справі №200/6546/19(2а/200/587/19) не була отримана останнім взагалі, а про існування оскаржуваного рішення останній дізнався 06 грудня 2019 року після отримання постанови про закінчення виконавчого провадження, то вказані обставини, на думку заявника, є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши доводи клопотання про поновлення строку суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Матеріали справи не містять доказів направлення та вручення відповідачу оскаржуваного рішення суду, зокрема відсутні розписки або рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу заявника апеляційної скарги на те, що останнім не надано належних доказів на підтвердження дати отримання постанови про закінчення виконавчого провадження, з моменту отримання якої він дізнався про наявність оскаржуваного рішення суду першої інстанції, оскільки враховуючи положення Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року №55, номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції, проставленої самим органом в односторонньому порядку, самі по собі не свідчать про дату отримання документу, а лише фіксують факт реєстрації кореспонденції при надходженні до відповідного органу.

Враховуючи викладене, вказані відповідачем підстави для поновлення строку апеляційного оскарження не можна визнати поважними, оскільки такі не ґрунтуються на обставинах особливого і непереборного характеру, які становили явну перешкоду для своєчасного подання апеляційної скарги, у тому числі, з огляду на те, що відповідач не довів належним чином, що ним вживалися необхідні заходи для своєчасного отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції та доказів на підтвердження дати, з якої відповідач дізнався про наявність оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Крім того, всупереч вимогам п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України заявником до апеляційної скарги не долучено документ про сплату судового збору.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем подано позов про скасування постанови на суму 69156 грн., що свідчить про подання позову майнового характеру.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 14 липня 2011 року № 3674-VI.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на перше січня 2019 року становить 1921 грн.

Отже, ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні адміністративного позову немайнового характеру у даній справі складає 768,40 грн.

Згідно з пп.2 п.3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1152,60 грн. (768,40*150%), згідно до наступних реквізитів для сплати судового збору:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA1004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тому суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст. 169, 296, 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а заявнику апеляційної скарги необхідно надати строк для усунення встановлених недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1152,60 грн.;

- заяви про поновлення строку із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2019 року по справі №200/6546/19(2а/200/587/19) - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1152,60грн.;

- заяви про поновлення строку із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя В.В. Мельник