Справа № 160/10032/19
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турової О.М.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
15.11.2019 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшло клопотання, в якому останній просив продовжити термін для надання відзиву, що строк для надання відзиву визначеного судом збігає 15.11.2019 року, проте для його надання та відповідних документів в його обґрунтування по справі, враховуючи її складність, виникла необхідність звернення до профільних структурних підрозділів для отримання витребуваної інформації, таким чином отримання її в строки визначені ухвалою суду ускладнюється значними обсягами інформації та потребує більш тривалого часу.
19.11.2019 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представника позивача, в якому останній зазначив, що станом на 19.11.2019 року ним не отримано відзив на позовну заяву від Головного управління Державної фіскальної служби України та, у зв`язку з неможливістю прибуття у судове засідання, просив перенести розгляд справи на найближчий час.
У підготовчому судовому засіданні 20.11.2019 року представником відповідача було долучено до матеріалів справи відзив на позовну заяву з додатками, вищевказане клопотання представника позивача було задоволено та відкладено розгляд справи у підготовчому судовому засіданні на 17.12.2019 року на 11:00 год.
У підготовче судове засідання 17.12.2019 р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, проте 10.12.2019 року на електронну адресу суду, з наступним наданням 17.12.2019 року до канцелярії суду, надійшла заява про розгляд справи без участі позивача, у зв`язку з неможливістю останнього з`явитись в судове засідання.
Представник відповідача у підготовче судове засідання 17.12.2019р. також не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи.
У судове засіданні 15.01.2020р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, проте 10.01.2020р. до канцелярії суду була надана заява про розгляд справи без участі позивача, у зв`язку з неможливістю останнього з`явитись в судове засідання.
Представник відповідача у судове засідання 15.01.2020р. також не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, але 15.01.2020.р. до канцелярії суду останнім була подана заява про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).
Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
При цьому протягом операційного дня 15.01.2019р. квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації вищевказаних податкових накладних контролюючим органом надіслані не були.
Відповідно до запиту ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» №8 від 15.01.2019 року, сформованого о 09 годині 08 хвилин, та витягу №8 від 15.01.2019 року (сформованого о 10 годині 46 хвилин) щодо суми податку, на яку платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №8 сума податку, на яку ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» мало право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН дорівнювала 256176,13 грн.
Станом на 16.01.2019 року (10 годин 40 хвилин) така сума дорівнювала 222010,69грн. Сума податку, на яку ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, наявна на спеціальному рахунку станом на 17.01.2019 року і також списана не була.
23.01.2019 року ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» звернулось до ГУ ДФС у Дніпропетровській області та Нікопольського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області з листом про надання інформації щодо причини несвоєчасного прийняття відправлених податкових накладних ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» та несвоєчасного списання сум.
22.03.2019р. на підставі п.п.191.1.1 п.191.1 ст.191, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.1 п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу ПДВ Нікопольського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області Вінтіш І.М. проведено камеральну перевірку ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, складених за грудень 2018 року, зареєстрованих в ЄРПН у січні 2019 року.
Не погодившись з цим податковим повідомленням-рішенням, ТОВ «НІКОТРЕЙДСЕРВІС» звернулось зі скаргою від 27.05.2019 року №11 до Державної фіскальної служби України.
Незгода позивача з вказаним податковим повідомленням-рішенням стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (ПК України).
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з абз.1-3 п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Абзацами 5-6 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
За змістом приписів абз.9 п.201.10 ст.201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Відповідно до абз.10 п.201.10 ст.201 ПК України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
При цьому згідно з абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України у разі якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Абзацом 21 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Так, Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010р. №1246 (зі змінами) (далі Порядок №1246).
Відповідно до п.3 Порядку №1246 (тут і далі у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктом 13 Порядку №1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Відповідно до п.14, п.15 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З аналізу наведених норм слідує, що контролюючий орган після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС повинен протягом операційного дня провести її перевірку, визначену пунктом 12 Порядку №1246, та надіслати за її результатами протягом цього ж операційного дня платнику податків квитанцію про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації такої податкової накладної та/або розрахунку коригування, а у разі не надіслання означеної квитанції така податкова накладна та/або розрахунку коригування відповідно до абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Абзацом 14 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відповідно до абз.18 п.201.10 ст.201 ПК України у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Так, п.1201.1 ст.1201 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Факт надіслання позивачем означених вище податкових накладних на реєстрацію в ЄРПН 15.01.2019р. підтверджується відповідними повідомленнями на вкладці «Інформування» програми «Арт-Звіт Рго - версія 5.3.3», за допомогою якої здійснюється відправка податкових накладних та отримання квитанцій, викопіювання з якої долучено до матеріалів справи.
Натомість, контролюючим органом, в порушення приписів п.201.10 ст.201 ПК та п.14, п.15 Порядку №1246 не було надіслано позивачу протягом операційного дня квитанцію про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації цих податкових накладних.
Зважаючи на ненадіслання контролюючим органом позивачу квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації цих податкових накладних, в силу приписів абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України, такі податкові накладні вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних саме 15.01.2019р.
Таким чином, висновки контролюючого органу про порушення позивачем граничних строків реєстрації цих податкових накладних є безпідставними та спростовуються встановленими судом обставинами справи, які необґрунтовано не були взяті до уваги відповідачем під час винесення спірного податкового повідомлення-рішення, а, отже, таке рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
За змістом приписів частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наведених обставин, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на те, що позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою сплачено судовий збір у сумі 1921,00грн., при цьому позовні вимоги останнього задоволено у повному обсязі, суд, керуючись приписами ч.1 ст.139 КАС України, дійшов висновку про те, що сума судових витрат зі сплати судового збору, сплачена позивачем, підлягає відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення цих витрат з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 16.01.2020р.

Суддя О.М. Турова