Справа № 520/14050/19
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2020 р. № 520/14050/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД УБТС" (61017, м. Харків, вул. Велика Панасівська, буд. 168) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8) про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД УБТС", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати Рішення Державної податкової служби України від 17.10.2019 № 1309138/43063708 про відмову у реєстрації податкової накладної №12 від 17.09.2019, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС».

2. Зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа. 8. м. Київ. 04053, код СДРГ10У 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС» №12 від 17.09.2019. 3. Стягнути на користь ТОВ «ТД УБТС» (юридична адреса: 61017, м. Харків, пул. Велика Панасівська, б. 168. код за ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа. 8. м. Київ. 04053, ) суму судового збору у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня) гривні 00 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що оскаржуване Рішення Державної податкової служби України від 17.10.2019 № 1309138/43063708 про відмову у реєстрації податкової накладної №12 від 17.09.2019, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС» є незаконним та таким, о винесено з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню, у зв`язку з чим просить суд зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа. 8. м. Київ. 04053, код СДРГ10У 43005393) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС» №12 від 17.09.2019 року.

Ухвалою суду від 23.12.2019 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, а позивачу відповідь на відзив.

Згідно ч. 4 ст. 175 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Від відповідача, Державної податкової служби України, відзив на адміністративний позов не надходив, отже, своїм правом на подання відзиву по адміністративній справі відповідач не скористався.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "ТД УБТС" 03.10.2019 року подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну № 12 від 17.09.2019 року на суму 395419,81 грн. в т.ч. ПДВ у сумі 65903,30 грн.

Відповідно до квитанції про реєстрацію зазначеної податкової накладної від 03.10.2019, зареєстрованої в ЄРПН за № реєстрацію податкової накладної №12 від 17.09.2019 зупинено.

В квитанції зазначено наступні підстави для зупинення реєстрації податкової накладної: Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 17.09.2019 №12 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 2713 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп.2.1 п.2 Критеріїв ризиковості платника податку.

Також судом встановлено, що у вказаній квитанції від 03.10.2019 зазначено, що ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6. п.1 «Критеріїв ризиковості» платника податків». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У зв`язку із незгодою з підставами зупинення реєстрації вказаної накладної, 10.10.2019 позивачем - ТОВ «ТД УБТС», подано у електронному вигляді до контролюючого органу письмові поясненнями та копії документів

Рішенням голови комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ОСОБА_1 від 17.10.2019 № 1309138/43063708 прийнято рішення про відмову у реєстрації вказаної податкової накладної у зв`язку із ненаданням платником податку копій документів, а саме розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Судовим розглядом встановлено, що позивач скористався правом на адміністративне оскарження вказаного рішення регіональної комісії та подав скаргу разом із первинними документами.

Рішенням за результатами розгляду скарги на рішення комісії регіонального рівня, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 29.10.2019 №40660/43063708/2 залишено скаргу ТОВ «ТД УБТС» без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації ПН/РК в ЄРПН - без змін (підстава: ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження і розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси.

Суд зазначає, що підставою зупинення реєстрації податкової накладної №12 від 17.09.2019 є невідповідність обсягу постачання товару за кодом 2713 (в даному випадку це - «Бітум дорожній 70/100» і послуги - «Транспортні послуги з доставки бітуму») величині залишку його придбання.

Зокрема, зазначаємо, що спірна податкова накладна №12 від 17.09.2019 зареєстрована ТОВ «ТД УБТС» на підтвердження сплати сум податку на додану вартість у складі ціни товару - «Бітум дорожній 70/100» і послуги - «Транспортні послуги з доставки бітуму» за договором поставки №05/09/2019/1 від 05.09.2019.

Спірна податкова накладна №12 від 17.09.2019 зареєстрована на підтвердження сплати податкових зобов`язань з ПДВ за договором поставки №05/09/2019/1 від 05.09.2019 щодо продажу товару - «Бітум дорожній 70/100» і послуги - «Транспортні послуги з доставки бітуму», який в свою чергу придбаний у ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ» за договором поставки №05/09/2019-1 від 05.09.2019.

Крім того судом встановлено, що 05.09.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ШЛЯХБУДПОСТАЧ» та позивачем - ТОВ «ТД УБТС» укладено договір №05/09/2019-1 поставки товару, копія якого міститься в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1.1. Договору в порядку та на умовах, визначених цим договором, Постачальник (ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ») зобов`язується передати "у власність Покупця ( ТОВ «ТД УБТС») (поставити), а Покупець в порядку та на умовах, визначених цим Договором, прийняти у свою власність й оплатити нафтопродукти, далі за текстом - «товар» у відповідності до умов Договору та додаткових угод до нього.

Згідно із п. 1.2. Договору поставка товару відбувається на підставі додаткових угод до цього Договору, які підписуються повноважними представниками Сторін і скріплюються печатками Сторін, та є невід`ємною частиною цього договору, в яких Сторонами узгоджується ціна та загальна вартість, кількість та асортимент, умови поставки, терміни відправлення, терміни поставки та оплати й інші умови поставки.

Положеннями п. 1.3. Договору визначено, що одиниця виміру товару: метрична тонна.

Відповідно до п. 4.1. Договору поставка товару здійснюється на підставі підписаної сторонами відповідної додаткової угоди до Договору.

Згідно із п. 4.2. Договору товар поставляється Покупцеві залізничним або автомобільним транспортом партіями в межах об`єму, кількості і за ціною, визначених додатковими угодами на умовах FCA; СРТ у відповідності із офіційними правилами тлумачення торгівельних термінів Міжнародної торгової палати - «ІНКОТЕРМС». Конкретна умова відправлення і постави товару , редакція «ІНКОТЕРМС» визначаються у відповідній додатковій угоді на поставку товару.

Положеннями п. 4.9. Договору строк поставки та відправлення певного об`єму товару узгоджується сторонами у відповідній додатковій годі до цього договору.

Згідно із п. 4.11. Договору приймання-передачі (поставка) товару оформлюється актом приймання-передачі товару або видатковою накладною. На постачальника покладається обов`язок оформити акт приймання-передачі товару або видаткову накладну та передати зазначені документи Покупцю.

Відповідно до п. 5.1. Договору Покупець здійснює оплату за товару шляхом перерахування грошових коштів в сумі, яка зазначені у відповідній додатковій угоді до цього Договору, на поточний рахунок Постачальника, якщо інше не передбачено додатковою угодою.

Згідно із п. 5.7. Договору витрати постачальника по перевезенню товару до місця призначення відшкодовуються покупцем протягом 5 (п`яти) банківських днів з моменту виставлення постачальником рахунку (за винятком випадків поставки товару на умовах СРТ).

Позивачем (Покупцем) надано Постачальнику заявку від 16.09.2019 на поставу товару за вказаним договором, відповідно до якої замовлено до поставки бітум у кількості 23, 26 т та погоджено пункт розвантаження: Луганська область, Біловодський район, с. Семикозівка, Будови, 1.

До вказаного Договору сторонами укладено Додаткову угоду № 2 від 17.09.2019, у якій Сторонами погоджено кількість та вартість товару (бітум дорожній 70/100 у кількості 23, 26 т вартістю 280 790, 26 грн., у т.ч. ПДВ у сумі 46 798,38 грн., умови постачання: DDP- с. Семикозівка, Буловодський район, Луганська область згідно «ІНКОТЕРМС», пункт навантаження: м. Кременчук, Полтавська область, вул. Свіштовська, З (НПЗ «Укртатнафта»), вантажоодержувач: ТОВ «ТД УБТС», тара у упаковка: товар постачається наливом в автоцистерну, подану автоперевізником Постачальника, строк поставки до 18.09.2019.

У відповідності до умов договору ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ» надано ТОВ «ТД УБТС» рахунок-фактуру №38 від 17.09.2019 щодо сплати за бітум дорожній 70/100 у кількості 23,26 т та транспортні послуги у кількості 14653,8 ткм на суму 280 790,26 грн., у т.ч. ПДВ 46 798,38 грн. (копія додається).

Вказаний рахунок-фактуру оплачено ТОВ «УБТС» в повному обсязі відповідно до платіжного доручення №25 від 27.09.2019 і платіжного доручення №39 від 08.10.2019 (копії додаються).

Поставка товару за даним договором підтверджується видатковою накладною №42 від 17.09.2019, відповідно до якої Постачальником поставлено бітум дорожній 70/100 у кількості 23, 26 т та надано транспортні послуги з перевезення на загальну вартість 280 790, 26 грн , у т.ч. ПДВ у сумі 46 798,38 грн.

Транспортування товару здійснювалось автоперевізником ФО-П ОСОБА_2 (водій ОСОБА_2 , автомобіль ДАФ д.н. НОМЕР_1 ) на замовлення ТОВ «Шляхбудпостач» (пункт навантаження: м. Кременчук, Полтавська область, ПАТ «УКРТАТНАФТА»; пункт розвантаження: с. Семикозівка Біловодського району Луганської області), що підтверджується товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів (нафти) №17/09/2019-1 від 17.09.2019.

Також у видатковій накладній (пункт "адреса доставки") та у ТТН зазначено про переадресацію вантажу; ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» за адресою: Луганська область, Біловодський район, с. Семикозівка, Будови, 1, оскільки в той же день даний товар було перепродано Позивачем контрагенту-покупцю -ДП «Луганський облавтодор».

Приймання товару здійснювалось директором ТОВ «ТД УБТС» Ярмаком К. Б. згідно довіреності №2 від 16.09.2019 та у місті приймання товару - представником ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» Сурніним В. О. згідно довіреності №125 від 06.09.2019 (копії додаються).

Разом із товаром Постачальником надано позивачу паспорт якості №603 від 17.09.2019 на бітум дорожній 70/100 та сертифікат відповідності за №UA.056XI.00117-18 про те, що поставлений товар необхідно класифікувати за кодом УКТ ЗЕД - 2713 20.

На підтвердження сплати сум податку на додану вартість у складі ціни товару за вказаною видатковою накладною №42 від 17.09.2019 ТОВ «ТД УБТС» отримано від ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ» в електронному вигляді податкову накладну №6 від 17.09.2019 на загальну суму 280 790, 26 грн., у т.ч. ПДВ у сумі 46 798,38 грн.

Отримання товару відображено позивачем на рахунку 281, карточка рахунку 281 за 17 вересня 2019 року додається, карточка рахунку 631 по контрагенту ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ».

Щодо продажу товару, придбаного у ТОВ «ШЛЯХБУДПОСТАЧ», контрагенту-покупцю - ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України», судом встановлено наступне.

Між ТОВ «ТД УБТС» та ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» укладено договір поставки №05/09/2019/1 від 05.09.2019.

Відповідно до п. 1.1. Договору в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Постачальник зобов`язується поставляти та передавати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти і оплатити наступні товари: бітум (та його аналоги), надалі іменується - «Товар».

Згідно із п. 1.2. Договору повне найменування (номенклатура, асортимент) товару, кількість, одиниця виміру, ціна товару, вказуються в видаткових накладних, виписаних Постачальником на кожну окрему партію Товару, які є невід`ємною частиною Договору.

Положеннями п. 1.3. Договору визначено, що обсяг придбання товару, що підлягає поставці за цим договором визначається відповідно до письмових заявок Покупця, оформлених згідно вимог цього Договору.

Відповідно до п.3.1. Договору загальна сума договору становить 1 999 999,00 грн. з урахуванням ПДВ.

Загальна вартість товару за цим договором складається із вартості кожної партії товару, поставленої в межах строку дії цього договору (п. 3.2. Договору).

Положеннями п. 3.4. Договору визначено, що вартість тари, упаковки, маркування та доставки товару на склад Покупця за цим Договором включається у загальну вартість товару.

Відповідно до п. 4.2. Договору розрахунки за поставлений товар проводяться шляхом: оплати покупцем після пред`явленого постачальником рахунка на оплату товару далі-рахунок) та підписання сторонами видаткових накладних, акту приймання-передачі Товару і передачі документів, зазначених у п. 4.3. Договору, проте в будь-якому випадку після отримання Покупцем повного розрахунку за виконані роботи від Служби автомобільних доріг у Луганській області.

Згідно із п.4.4. розрахунки за товар здійснюються покупцем протягом 30-ти календарних днів з моменту отримання від Постачальника документів, зазначених в договорі, проте в будь-якому випадку лише після повного розрахунку від Служби автомобільних доріг у Луганській області на відповідні цілі.

Відповідно до п. 5.2. Договору місце поставки (передачі) товарів за договором, у т. ч. числі зазначено адресу: Луганська область, Біловодський район, с. Семикозівка, Будови, 1.

Згідно із п. 5.4. Договору датою передачі товару від Постачальника Покупцю , вважається дата підписання видаткової накладної та/або акт прийому-передачі.

Положеннями п. 10.1. Договору встановлено строк дії договору, який становить до 31.12.2019.

ТОВ «ТД УБТС» надано ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» рахунок на оплату №6 від 17.09.2019 на загальну суму 395 419,81 грн., в т.ч. ПДВ у сумі 65 903,30 грн. за бітум дорожній 70/100 у кількості 23,26 т і транспортні послуги з доставки бітуму (копія додається).

Факт отримання товару і надання транспортних послуг покупцем підтверджується видатковою накладною № 9 від 17.09.2019 на загальну суму 395 419,81 грн., в т.ч. ПДВ у сумі 65 903,30 грн. і актом прийому-передачі №2 від 17.09.2019 (копії додаються).

Транспортування товару за даним договором здійснювалось перевізником ФО-П ОСОБА_2 (водій ОСОБА_2 , автомобіль ДАФ д.н. НОМЕР_1 ) на замовлення ТОВ «Шляхбудпостач», що підтверджується ТТН №17/09/2019-1 від 17.09.2019 з поміткою-«переадресація».

Отримання товару позивача зі сторони ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» здійснювалось провідним інженером Сурніним В. О. за довіреністю №125 від 06.09.2019, копія якої міститься в матеріалах справи.

На підтвердження сплати сум податку на додану вартість у складі ціни товару за вказаною видатковою накладною ТОВ «ТД УБТС» надано ДП «Луганський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» в електронному вигляді податкову накладну №12 від 17.09.2019 (копія додається).

Також судовим розглядом встановлено, що згідно акту звірки на теперішній час наявна заборгованість у сумі 395 419,81 грн. за поставлений позивачем товар, що обумовлена відсутністю у контрагента ДП «Луганський облавтодор» оплати за виконані роботи від Служби автомобільних доріг у Луганській області, про що вказано у п. 4.2, 4.4. Договору.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Згідно п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотриманню законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до ст.62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків (п.п.62.1.1 п.62.1); інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (п.п.62.1.2 п.62.1); перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (п.п.62.1.3 п.62.1).

Для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів; від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України; від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків; від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів; за результатами податкового контролю; для інформаційно-аналітичної „ забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена як така, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку (ст.72 ПК України).

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII було внесено ряд суттєвих змін до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Відповідним Законом було доповнено статтю 201 Податкового кодексу України пунктом 201.16 наступного змісту: «реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу».

У відповідності до вимог п. 74.2 ст. 72 Податкового кодексу України в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Змінами до п. 201.16 статті 201 Податкового кодексу (Закон № 2245-VIII від 07.12.2017) визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 прикінцевих та перехідних положень Закону № 2245-VIII від 07.12.2017 Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

На засіданні Уряду 21 лютого 2018 р. було прийнято постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» яку зареєстровано за № 117.

Таким чином, процедура зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з наступним прийняттям рішення про їх реєстрацію/відмову у реєстрації на даний час регламентована: Податковим кодексом України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами та доповненнями); Наказом Міністерства фінансів України від 13.06.2017 року №566 «Про затвердження Порядку роботи Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.06.2017 за №753/30620; Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29 грудня 2010 р. №1246 (зі змінами та доповненнями); Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (далі Порядок зупинення) та Наказом ДФСУ від 21 березня 2018 року N 144 "Про затвердження Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, Рішення про врахування/неврахування Таблиці даних платника податків, Рішення про неврахування Таблиці даних платника податків", які замінили собою Постанову Кабінету Міністрів України від 29.03.2017 року №190 «Про встановлення підстав для прийняття рішення комісією ДФС про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій» та Наказ Міністерства фінансів України від 13.06.2017 року №567 «Про затвердження Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, та Вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16.06.2017 за №752/30620.

У відповідності до вимог п. 12 Постанови №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України.

Згідно з п. 6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених наказом № 567, Моніторинг податкової накладної/ розрахунку коригування здійснюється ДФС за такими критеріями:1)обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/ розрахунку коригування, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, у 1,5 разу більший за величину, що дорівнює залишку різниці обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75% загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД, які визначаються ДФС, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в інформації, поданій платником податку за встановленою формою, як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);2) відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право суб`єкта господарювання на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі.

Згідно з пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з Порядком зупинення №117 введено трирівневу систему моніторінгу.

На першому етапі ПН/РК аналізуються за "відсічними" критеріями на предмет відповідності трьом ознакам, наведеним у п. 3.

Коли немає відповідності жодній з цих ознак і номенклатура ПН/РК відсутня в Таблиці даних, такі ПН/РК блокуються у випадках: якщо платник відповідає критеріям ризиковості; якщо платник не має позитивної податкової історії, і при цьому ПН/РК відповідає критеріям ризиковості операцій.

Критерії ризиковості умовно можна поділити на загальні, які діють по всій території України та затверджені ДФС і Мінфіном, і спеціальні, що встановлюються територіальними органами ДФС лише для визначеної території.

Платник ПДВ визнаватиметься ризиковим автоматично: якщо зареєстрований/перереєстрований на недійсні та підроблені документи; особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження; переданий у володіння чи управління підставним особам; проводить фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників та керівників; існує обвинувальний вирок суду щодо посадових осіб платника за ст. 205 Кримінального кодексу України.

Якщо до контролюючого органу надійде інформація, відповідно до якої платник ПДВ перестав відповідати вищезазначеним критеріям, то в день її отримання він виключається із Переліку.

Спеціальні критерії можуть встановлюватись місцевими органами ДФС на власний розсуд, але у визначеному ДФС діапазоні.

Платник ПДВ визнаватиметься ризиковим за рішенням регіональних комісій, якщо: зареєстрований/перереєстрований на непідконтрольній Україні території (ОРДЛО, Крим); зареєстрований платником ПДВ менше 3-х місяців; не має відкритих банківських рахунків, окрім рахунків у органах Держказначейства (не стосується фізичних осіб-підприємців та бюджетних установ); його посадова особа та/або засновник займали аналогічну посаду у суб`єкта господарювання, ліквідованого за процедурою банкрутства протягом останніх 3-х років; ним не було подано фінансову звітність за останній звітний період (для юридичних осіб, платників податку на прибуток); мається податкова інформація про наявність ознак здійснення платником ризикових операцій

Саме останній критерій є нечітким, що дозволяє контролюючому органу зловживати своїми повноваженням.

При цьому ризиковість операцій визначатиметься за одним із 4-х критеріїв: критерій 1 застосовуватиметься, якщо операція одночасно відповідатиме таким ознакам:1) обсяг постачання товару/ послуги за поданою на реєстрацію ПН/РК дорівнює або перевищує величину залишку товарів/послуг. У свою чергу залишок визначається як різниця обсягу придбання/ ввезення з 01.01.2017 р. товару/ послуги (за винятком звільнених від ПДВ операцій або тих, у яких ставка становить 0%), збільшеного в 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги за цей період;2) переважання у такому залишку більше 75% ризикових товарів/ послуг, визначених ДФС;3) відсутність товару/послуги в поданій на реєстрацію ПН у Таблиці даних платника податку, як товару/ послуги, що на постійній основі постачається/виготовляється; критерій 2 полягає у відсутності ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю такими підакцизними товарами, як:1) спирт етиловий, інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво;2) тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну; критерій 3 полягає у тому, що про платника податку, який реєструє таку ПН на пальне, на дату її складання відсутній актуальний запис у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального; критерій 4 стосується розрахунків коригування, якими передбачається зміна номенклатури товарів/послуг (для товарів - зміна перших 4-х цифр кодів згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - перших 2-х цифр кодів за ДКПП) за умови відсутності такого товару/послуги у Таблиці даних платника.

Якщо платники ПДВ відповідають встановленим критеріям ризиковості щодо них проводиться засідання Комісії територіального органу ДФС на якому вирішується, чи включати таку особу до переліку ризикових суб`єктів господарювання чи ні.

Також, на аналогічних засіданнях може вирішуватись питання про виключення суб`єктів господарювання з такого переліку.

У випадку, якщо платник перестає відповідати вказаним вище критеріям, він виключається із Переліку на підставі рішення комісії.

На суб`єкта господарювання, щодо якого прийнято рішення про включення його до переліку ризикових суб`єктів заводиться облікова картка із зазначенням причини внесення до такого переліку.

Додатково, органом ДФС приймається рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податків і, якщо щодо особи прийнято рішення про неврахування таких даних, кожна податкова декларація такого суб`єкта господарювання підлягатиме блокуванню і щодо кожної операції доведеться доводити її реальність відповідними підтверджуючими документами та поясненнями.

Наявність у платника позитивної податкової історії визначатиметься за одним із таких показників:1) обсяг постачання на одного покупця, платника ПДВ, за зареєстрованими у поточному місяці ПН/РК (з урахуванням поданою на реєстрацію ПН/РК) не перевищує 150 тис. грн.; 2) обсяг постачання за останні півроку за зареєстрованими ПН/ РК, які не підлягають наданню отримувачу, становить більше 50% від загального обсягу постачання товарів/послуг за всіма іншими ПН/РК; 3) придбання і постачання одного товару або послуги за останні півроку складають більше 50% від загальної суми усіх інших товарів/послуг; 4) платник на постійній основі, протягом будь-яких 4-х місяців з останніх 6-и, реєструє ПН/РК на постачання товарів/послуг за одним і тим самим кодом, по яким обсяг постачання становить 20% від загального обсягу; 5) відображена у звітності залишкова вартість основних засобів для платників податку на прибуток на кінець звітного періоду складає більше 1 млн грн за умови, що керівник та засновник такого платника з 01.01.2017 р. не змінювалися; 6) наявність власних (орендованих) земельних ділянок площею понад 200 га або станом на 01.01.2018 р. орендованих земельних ділянок комунальної/державної форми власності площею понад 0,5 га, що задекларовані до 20.02.2018 р.; 7) сума ЄСВ, сплаченого за останній рік на одного працюючого, перевищує в 1,5 рази суму ЄСВ, яка сплачується з мінімальної заробітної плати, за умови, що керівник та засновник такого платника з 01.01.2017 р. не змінювалися; 8) загальна сума сплачених у попередньому звітному році сум ЄСВ, податків та зборів (крім суми ПДВ, сплаченого при ввезенні товарів на митну територію України), становить більше 5 млн. грн.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що Державною податковою службою України, як суб`єктом владних повноважень під час реалізації повноважень, не дотримано одного з обов`язкових складових принципу верховенства - правової визначеності, оскільки у відповіді контролюючий орган не навів чітких ознак ризикової діяльності платника податку, не довів наявність таких ознак у діях платника, не було зазначено жодних відомостей про виявлені факти за наслідком опрацьованої податковим органом податкової інформації, вказівок на виявлені недостовірні дані, на конкретну декларацію, в якій виявлена така недостовірність, не вказано який вплив має отримана контролюючим органом податкова інформація на достовірність даних, які містяться у податкових деклараціях платника, що свідчить про можливе здійснення позивачем ризикових операцій.

Податковим органом було використано податкову інформацію, однак інформаційні бази даних податкового органу не мають статусу офіційних і можуть містити помилки, які впливають на правовий статус платника податку. Бази даних ДПІ не є належними доказами у справі, чинним законодавством також не передбачена належність таких баз до засобів доказування. Державна податкова інспекція є органом державної влади і, відповідно, її діяльність має підпорядковуватись вимогам ч.2 ст.19 Конституції України та аналогічним вимогам ст.11 Закону України "Про державну податкову службу в Україні".

Право податкової інспекції на проведення перевірки підлягає законодавчим обмеженням та реалізується з дотриманням порядку, встановленого законом. Суд може захистити право платника податку в разі проведення перевірки за відсутності для цього належних юридичних підстав та з порушенням правил, процедури, встановлених законом. Наявність негативних наслідків такої перевірки для можливості судового захисту законом не вимагається. Право на судовий захист пов`язане із самою протиправністю дій.

Суд, установивши порушення вимог законодавства, має захистити права та охоронювані законом інтереси, самостійно обравши спосіб, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, коли ці порушення ще не припинені (статті 7, 8, 11, ч. 4 ст. 112, ст. 162); спосіб захисту порушеного права може залежати від того, припинене порушення чи ні - при встановленні факту продовження протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень на момент вирішення спору належним способом захисту права може бути зобов`язання відповідача припинити протиправні дії, а при припиненні порушення суд може задовольнити вимогу про встановлення відсутності компетенції (повноважень) у суб`єкта владних повноважень, зокрема на вчинені дії, чи про визнання дій протиправними.

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД УБТС" (61017, м. Харків, вул. Велика Панасівська, буд. 168) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8) про скасування рішення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати Рішення Державної податкової служби України від 17.10.2019 № 1309138/43063708 про відмову у реєстрації податкової накладної №12 від 17.09.2019, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД УБТС» №12 від 17.09.2019.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа. 8. м. Київ. 04053, ) на користь ТОВ «ТД УБТС» (юридична адреса: 61017, м. Харків, пул. Велика Панасівська, б. 168. код за ) сплачений судовий збір у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.