Справа № 420/6776/19
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6776/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДФС в Одеській області про скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, встановити заборону,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, в якому просить суд скасувати рішення від 03.10.2018 комісії ГУ ДПС в Одеській області про включення підприємства до переліку ризикових платників податків; зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Прес-Служба Одеси» з переліку ризикових платників податків; заборонити ГУ ДПС в Одеській області в майбутньому включати ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 03.10.2019 з електронного кабінету він дізнався про внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» в реєстр ризикових платників на підставі пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків. У зв`язку із цим 23.10.2019 представник ТОВ «Прес-Служба Одеси» звернувся до ГУ ДПС в Одеській області із заявою щодо проведення позапланової перевірки для підтвердження невідповідності діяльності підприємства жодної з ознак, зазначених у пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платників податків, однак жодної відповіді надано не було. Позивач зазначає, що ТОВ «Прес-Служба Одеси» є сумлінним платником податків, яке займається економічною діяльністю за КВЕД 47.62 Роздрібна торгівля газетами та канцелярськими товарами в спеціалізованих магазинах, має всі необхідні матеріально-технічні ресурси, персонал (31 працівник) тощо для здійснення господарської діяльності. Будь-яких обставин для визнання Товариства ризиковим не існує, проте з невідомих причин податковим органом прийнято відповідне рішення, що впливає на діяльність Товариства, так як на цій підставі призупиняється реєстрація податкових накладних / розрахунків коригування в ЄРПН.

Ухвалою судді від 26.11.2019 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідно до ст. 262 КАС України. Також залучено в якості співвідповідача Головне управління ДФС в Одеській області. Зобов`язано ГУ ДФС в Одеській області надати суду в десятиденний строк з дня отримання даної ухвали засвідчену копію протоколу (рішення) комісії ГУ ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про визнання ТОВ «Прес-Служба Одеси» (40067799) таким, що відповідає критеріям ризиковості відповідно до пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку (витяг з відповідного протоколу (рішення); копії матеріалів та/або інформації, які стали підставою для прийняття комісією ГУ ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про визнання ТОВ «Прес-Служба Одеси» (40067799) таким, що відповідає критеріями ризиковості відповідно до пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

16.12.2019 до суду надійшов спільний відзив від ГУ ДПС в Одеській області та ГУ ДФС в Одеській області, відповідно до якого відповідачі позовні вимоги не визнали у повному обсязі, в задоволенні позову просили відмовити, навівши положення ст. 74 ПК України, наказу ДФС України від 21.03.2018 № 144 та лист ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку» та вказавши, що наведені положення свідчать про правомірність оскаржуваного рішення. Також у відзиві зазначено про складнощі з наданням витребуваних судом доказів та зазначено про те, що докази будуть надати суду разом клопотанням щодо доручення додаткових доказів упродовж трьох днів з дня надання відзиву до суду, однак станом на 15.01.2020 жодних доказів відповідачами до суду не надано.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими частковому задоволенню у зв`язку з наступним.

З огляду на матеріали справи, ТОВ «Прес-Служба Одеси» внесено до переліку ризикових платників податків і цей факт не заперечується відповідачами у відзиві на позовну заяву.

Ухвалою суду від 26.11.2019 ГУ ДФС в Одеській області зобов`язано надати суду в десятиденний строк з дня отримання даної ухвали: засвідчену копію протоколу (рішення) комісії ГУ ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про визнання ТОВ «Прес-Служба Одеси» (40067799) таким, що відповідає критеріям ризиковості відповідно до пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку (витяг з відповідного протоколу (рішення); копії матеріалів та/або інформації, які стали підставою для прийняття комісією ГУ ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про визнання ТОВ «Прес-Служба Одеси» (40067799) таким, що відповідає критеріями ризиковості відповідно до пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

В той же час відповідачем не надано відповідного протокольного рішення комісії Головного управління ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, щодо внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків, рівно як і податкової інформації, на підставі якої здійснено віднесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових, що свідчить про відсутність в межах розглядуваних спірних правовідносин акту індивідуальної дії розпорядчого характеру.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Редакція пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України змінена на підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 7 грудня 2017 року № 2245-VIII (далі Закон № 2245-VIII).

Пунктом сьомим Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2245-VIII Кабінету Міністрів України доручено до 01 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

21 лютого 2018 року на виконання вимог Закону № 2245-VIII Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 117).

Відповідно до пунктів 5-7 Порядку № 117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Окремими положеннями Порядку № 117 не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, натомість на підставі пункту 10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України.

На час виникнення та розвитку спірних у цій справі правовідносин критерії ризиковості платника податків та здійснення операцій були визначені листом Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21 березня 2018 року «Критерії ризиковості платника податків», з якого і виходив податковий орган, здійснюючи заходи, результатом яких стало віднесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

Наразі відповідно до вимог пункту 10 Порядку зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111.

Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій зареєстровані в ДФС за № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

Показники, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, зареєстровані в ДФС за № 1963/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

Однак зі змісту відзиву відповідачів вбачається, що віднесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до ризикових платників податків здійснено на підставі листа ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18.

Вирішуючи спір, суд враховує, що у спільному відзиві ГУ ДФС в Одеській області та ГУ ДПС в Одеській області відсутня будь-яка мотивація підстав та причин віднесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 Критерії. При цьому всупереч ч. 2 ст. 77 КАС України відповідачами просто констатовано правомірність власних дій, без жодного їх обґрунтування та виправдання; відзив взагалі позбавлений конкретних доводів щодо обставин, які стали підставою для звернення позивача за судовим захистом. Відповідачі наполягають на правомірності своїх дій, втім не зазначають коли та за яких обставин такі дії вчинені.

Поряд із тим, Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податків", не затверджені наказом Державної фіскальної служби України чи Міністерства фінансів України та не зареєстровані в Міністерстві юстиції України.

Державна регуляторна служба у листі від 19.04.2018 № 3890/0/20-18 зазначила, що проекти таких документів обов`язково необхідно погоджувати, а листи мають лише інформаційний характер і не встановлюють правових норм. ДРС наголосила на необхідності проведення регуляторних процедур.

У цьому листі також зазначено, що ДФС листами від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 та № 960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно.

Листи міністерств, інших центральних органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, вони лише мають інформаційний характер і не встановлюють правових норм.

Намагання регулювати спірні правовідносини листами суперечить положенням ч. 1 ст. 7 та ч. 1 ст. 23 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади".

Надаючи оцінку доводам сторін, суд враховує, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України і не можуть бути підставою для прийняття рішення суб`єктом владних повноважень.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Оскільки критерії ризиковості платника податків не затверджені нормативно-правовим актом, а існують виключно у формі інформаційного листа ДФС, суд приходить до висновку, що такі критерії взагалі не є затвердженими в установленому чинним законодавством порядку, а тому відповідач протиправно відніс позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що внесення платника податків до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, - є підставою для автоматичного зупинення реєстрації кожної наступної податкової накладної, і, як наслідок, створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності, а тому становить право / інтерес, який може бути захищено в судовому порядку.

Частиною 2 статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначений спеціально-дозвільний принцип діяльності органів державної влади покликаний забезпечити ефективне та прогнозоване функціонування всіх органів державної влади та органів місцевого самоврядування, оскільки зобов`язує їх діяти виключно у визначених Конституцією та законами України межах і лише у закріплений ними спосіб.

Практичне застосування вказаного принципу є необхідною передумовою забезпечення прав і свобод людини і громадянина, оскільки пов`язує державу та її органи правом, зобов`язуючи їх діяти у правових межах, у правових формах та правовими способами.

На думку суду, суб`єктом владних повноважень також порушено принцип захисту обґрунтованих сподівань (reasonable expectations), який тісно пов`язаний із принципом юридичної визначеності (legal certainty) і є невід`ємним елементом принципу правової держави та верховенства права. Як зазначено у справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

Як зазначив Європейський суд у справі Yvone van Duyn v. Home Office, принцип правової визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатись на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, якій загалом не має автоматичної прямої дії.

Така дія названого принципу пов`язана із іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява N 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер`їлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Відповідно до ч. 1ст. 2 КАС України завданнями адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому суд враховує, що відповідне протокольне рішення та податкова інформація, на підставі якої воно прийняте, у матеріалах справи відсутні, а суб`єкт владних повноважень не надав цього рішення ні на вимогу представника позивача, згідно його запиту 23.10.2019, ні на вимогу суду відповідно до ухвали від 26.11.2019.

З таких обставин суд вважає, що рішення про віднесення позивача до переліку ризикових платників податків не приймалося у відповідності до встановленого законодавством порядку, у зв`язку з чим включення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до відповідного переліку ризикових платників податків є неправомірним.

В той же час, оскільки рішення про включення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків не приймалось, то, відповідно, воно не може бути скасованим, а порушені права та законні інтереси позивача підлягають відновленню шляхом визнання протиправними саме дій ГУ ДФС в Одеській області стосовно внесення ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків, оскільки є очевидним, що на час вчинення цих дій ДПС свою діяльністю не розпочало, а також зобов`язання суб`єкта владних повноважень виключити позивача з такого переліку.

Так, розпорядженням КМУ від 21.08.2019 № 682-р. уряд погодився з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. № 227 Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України (Офіційний вісник України, 2019 р., № 26, ст. 900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

31.07.2019 утворено ГУ ДПС в Одеській області (43142370), номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи: 1 071008.

Згідно з п.1.6 критеріїв ризиковості, затверджених в.о. Голови Державної фіскальної служби України 07.08.2019, зареєстровані в ДФС за № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019 комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків.

З урахуванням викладеного, враховуючи припинення повноважень та функцій органів ДФС України, суд вважає за необхідне зобов`язати комісію новоутвореного Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» з переліку ризикових платників податків

При цьому суд враховує, що резолютивна частина рішення не може містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов`язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє, про що зазначено у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі».

У зв`язку із цим, не підлягають до задоволення позовні вимоги щодо заборони ГУ ДПС в Одеській області в майбутньому включати ТОВ «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

З урахуванням викладеного, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його часткового задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя N R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, визначає, що сторона, яка виграла справу, повинна отримати від сторони, що програла, відшкодування видатків, які вона понесла у зв`язку із судовим розглядом.

Відповідно до ч. 8 ст. 139 КАС України у випадку, зокрема, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

На підставі викладеного суд вважає за необхідне присудити позивачу понесені ним судові витрати пропорційно до задоволеної та відхиленої частини позовних вимог, з урахуванням розсуду спору відповідно до положень ч. 8 ст. 139 КАС України, - за рахунок асигнувань суб`єкта владних повноважень ГУ ДФС в Одеській області, так як з порушенням права, яке потребувало судового захисту, в першу чергу пов`язано вчинення неправомірних дій ГУ ДФС в Одеській області, а судовий захист у вигляді зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області вчинити певні дії носить похідний та суто формальний характер.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» (65091, м. Одеса, вул. Картамишевська, 9д; ) до Головного управління ДФС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5; ), Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5; ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії комісії Головного управління ДФС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, щодо внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» до переліку ризикових платників податків.

Зобов`язати комісію Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» з переліку ризикових платників податків.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДФС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прес-Служба Одеси» судові витрати у розмірі 1921 грн (одну тисячі дев`ятсот двадцять одну грн).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк