Справа № 367/2873/17
Суддя: Карабаза Н. Ф.
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 367/2873/17
Провадження № 2-а/367/42/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2020 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Карабаза Н.Ф.,

при секретарі Стародубець О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської митниці ДФС Укриїни про скасування постанови в справі про порушення митних правил,-

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшов позов ОСОБА_1 до Житомирської митниці ДФС України про скасування постанови в справі про порушення митних правил. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що 14 квітня 2017 року Житомирською митницею ДФС була винесена постанова в справі про порушення митних правил № 0974/101000014/2016, відповідно до якої його визнано винним у вчиненні порушень митних правил, передбачених частиною 3 статті 470 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. Із даною постановою не погоджується, вважає її незаконною з підстав порушення митницею процедури розгляду справи про порушення митних правил, які полягали у розгляді справи за його відсутності за наявності клопотання від нього про відкладення розгляду справи (порушення статті 526 Митного кодексу України). Посилаючись на викладене, позивач просив поновити строк звернення до суду; постанову Житомирської митниці ДФС в справі про порушення митних правил № 0974/101000014/2016 від 14 квітня 2017 року, якою його визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною 3 статті 470 Митного кодексу України та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян на суму 8500 грн. визнати незаконною та скасувати; присудити з Державного бюджету України на його користь понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн.; провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 3 статті 470 Митного кодексу України за частиною 3 статті 470 Митного кодексу України закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

В судове засідання представник відповідача Житомирської митниці Державної фіскальної служби не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно постанови Житомирської митниці ДФС України від 14 квітня 2017 року 07.10.2016 року громадянином України ОСОБА_1 через пункт пропуску «Виступовичі-Нова Рудня» митного поста «Північний» Житомирської митниці ДФС в митному режимі «транзит» на митну територію України ввезено транспортний засіб марки «RENAULT LAGUNA» реєстраційний номер LT НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , однак останні до митного органу вищевказаний транспортний засіб у визначений термін не доставив, тим самим перевищив більше ніж на десять діб встановлений ст. 95 Митного кодексу України строк доставки вказаного транспортного засобу до митного органу призначення. За результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил № 0974/101000014/2016 громадянина України ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України; На громадянина України ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 8500 грн.

У відповідності до статті 90 Митного кодексу України, транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно пункту 57 статті 4 МК України товари - будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Відповідно пункту 60 статті 4 МК України транспортні засоби особистого користування - наземні транспортні засоби товарних позицій 8702, 8703, 8704 (загальною масою до 3,5 тонни), 8711 згідно з УКТ ЗЕД та причепи до них товарної позиції 8716 згідно з УКТ ЗЕД, плавучі засоби та повітряні судна, що зареєстровані на території відповідної країни, перебувають у власності або тимчасовому користуванні відповідного громадянина та ввозяться або вивозяться цим громадянином у кількості не більше однієї одиниці на кожну товарну позицію виключно для особистого користування, а не для промислового або комерційного транспортування товарів чи пасажирів за плату або безоплатно.

Статтею 95 МК України встановлено строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту; зокрема, для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

За правилами частини 2 статті 95 МК України до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Таким чином, у вищезазначених нормах МК України законодавцем чітко передбачені строки на в`їзд і виїзд транзитних транспортних засобів, а також відповідальність особи за їх порушення.

Відповідно до статті 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням органу доходів і зборів, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі.

Статтями 486, 488, 497, 498 МК України закріплено, що завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

У провадженні у справах про порушення митних правил беруть участь: 1) особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил; 2) власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи); 3) представники осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та заінтересованих осіб (законні представники, представники, які діють на підставі довіреності, доручення); 4) захисники; 5) представники органів доходів і зборів; 6) свідки; 7) експерти; 8) перекладачі; 9) поняті.

Особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Відповідно статті 526 МК України передбачено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил, орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Статтею 531 МК України визначено, що підставою для скасування або зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил є, зокрема, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що митним законодавством регламентовано чіткий та послідовний порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

При цьому, наведені правові норми, закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі на участь у розгляді її справи, також містять й певні застереження, націлені на попередження зловживання особою такими правами та на забезпечення належної реалізації митними органами наданих їм повноважень.

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Судом встановлено, що позивач неодноразово повідомлявся про призначення розгляду його справи.

Повідомленням від 07.11.2016 року ОСОБА_1 повідомив, що у зв`язку із поганим самопочуттям (хворобою) на сьогоднішній день не має можливості прибути до Київської митниці ДФС 14.11.2016 року, просив питання щодо якого його викликають не розглядати по суті за його відсутності.

Повідомленням від 28.11.2016 року ОСОБА_1 повідомив, що у зв`язку із поганим самопочуттям (хворобою) на сьогоднішній день не має можливості прибути до Київської митниці ДФС 29.11.2016 року, просив питання щодо якого його викликають не розглядати по суті за його відсутності.

Клопотанням від 17.01.2017 року ОСОБА_1 просив не допускати порушення ч. 4 ст. 526 Митного кодексу та перенести (відкласти) розгляд справи про порушення митних правил № 9074/101000014/2016 призначений на 24.01.2017 року на іншу дату, про що повідомити його належним чином.

Клопотанням від 23.02.2017 року ОСОБА_1 просив не допускати порушення ч. 4 ст. 526 Митного кодексу та перенести (відкласти) розгляд справи про порушення митних правил № 9074/101000014/2016 призначений на 01.03.2017 року на іншу дату, про що повідомити його належним чином.

Клопотанням від 10.04.2017 року ОСОБА_1 просив не допускати порушення ч. 4 ст. 526 Митного кодексу та перенести (відкласти) розгляд справи про порушення митних правил № 9074/101000014/2016 призначений до 17.04.2017 року на іншу дату, про що повідомити його належним чином.

Суд вважає необґрунтованими доводи позивача стосовно того, що відповідачем прийнято постанову про порушення митних правил з порушенням вимог статті 526 Митного кодексу України за відсутності ОСОБА_1 та наявності клопотання про відкладення розгляду справи, з огляду на наступне.

Митним кодексом України закріплено процесуальні права та гарантії особи, що притягується до адміністративної відповідальності. Законодавчо закріплений алгоритм дій притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення митних правил є однією з гарантій особи на повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин у кожній конкретній справі з метою запобігання прийняттю протиправних рішень митними органами.

При цьому, надане особам право на з`явлення клопотання, зокрема, про відкладення розгляду справи, за відсутності обґрунтованих доводів для такого відкладення, не є абсолютним та не може перешкоджати розгляду справи у розумні строки, якщо з дій особи вбачається зловживання наданим їй процесуальним правом.

З урахування наявних у справі доказів обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил не встановлено.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, позивачем ніяким чином не спростовано факту вчинення порушення митних правил.

Позивач, в порушення вимог статті 95 МК України, більше ніж на десять діб перевищив строк доставки транспортного засобу, який згідно статтею 321 МК України, перебуває під митним контролем та митне оформленням якого не закінчене. Про будь-які обставини, які цьому перешкодили, митницю не повідомив, чим скоїв правопорушення, передбачене частиною 3 статті 470 МК України, внаслідок чого, останнього було законно притягнуто до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою.

Оскільки відповідач діяв відповідно до наданих йому повноважень та у передбачений законом спосіб, вжив всіх можливих заходів для перевірки обставин вчиненого порушення, а позивачем не доведено, що при прийнятті рішення про притягнення його до адміністративної відповідальності не були дотримані положення МКУ, які регулюють порядок притягнення особи до відповідальності за порушення митних правил, позовні вимоги є необґрунтованими, тому задоволенню не підлягають.

Згідно ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 229, 243-246, 286 КАС України, ст. ст. 95, 458-467, 470, 486-498, 522-528 Митного кодексу України,

в и р і ш и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з позовом до Житомирської митниці ДФС України про скасування постанови в справі про порушення митних правил.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Житомирської митниці ДФС України про скасування постанови в справі про порушення митних правил - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Н.Ф. Карабаза