Справа № 640/16821/19
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2020-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2020 року м. Київ № 640/16821/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Арсірія Р.О. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ»

до Державної податкової служби України

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

Прийняв до уваги наступне

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» (позивач, ТОВ «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ») звернулось з позовною заявою до Державної фіскальної служби України (відповідач), в якому просить:

Визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України прийняти та зареєструвати в операційні дні, коли їх було надіслано засобами електронного зв`язку, в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування кількісних і вартісних показників, а саме:

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

23.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

В обґрунтування позовних вимог ТОВ «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» зазначає про відсутність підстав для відмови у прийнятті розрахунку коригування та його реєстрації.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Судом встановлено, що Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України», утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу (пункт 1). Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності (абзац четвертий пункту 2).

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» затверджено відповідні положення про Державну податкову службу України та Державну митну службу України.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 17.05.2019 внесено запис № 1 085321 про проведення державної реєстрації юридичної особи Державної податкової служби України.

Державною податковою службою України прийнято наказ від 28.08.2019 №36 «Про початок діяльності Державної податкової служби України», згідно якого розпочато виконання Державною податковою службою України функцій і повноважень Державної фіскальної служби України, що припиняється.

Таким чином судом замінено відповідача Державну фіскальну службу України на його правонаступника Державну податкову службу України.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому із вимогами позивача не погоджується, зазначає про дотримання норм спеціальних законів та підзаконних нормативно-правових актів у вирішенні питання про відмову у прийнятті до реєстрації в ЄРПН зазначених розрахунків коригування.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, встановив наступне.

Судом встановлено, що позивач в липні 2019 року на виконання ухвалених Господарським судом м. Києва мирових угод здійснив перерахування коштів (повернення раніше отриманих авансів) своїм контрагентам:

Публічному акціонерному товариству «Національна акціонерна компанія «Надра України» (надалі за текстом - ПАТ «HAK «Надра України»):

- на виконання мирової угоди по справі №910/22595/16, затвердженої ухвалою Господарського суду м. Києва від 19.04.2017 р., перераховано 331 872,86 грн. (ПДВ 55 312,14 грн.);

- на виконання мирової угоди по справі № 910/22593/16, затвердженої ухвалою Господарського суду м. Києва від 18.04.2017 р., перераховано 109 516,22 грн. (ПДВ - 18 252,70 грн.);

- на виконання мирової угоди по справі №910/22594/16, затвердженої ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.12.2017 р., перераховано 35 095,44 грн. (ПДВ 5 849,24 грн.).

дочірньому підприємству Національної акціонерної компанії «Надра України» «Український геологічний науково-виробничий центр» (надалі за текстом - ДП УГНВЦ).

- на виконання мирової угоди по справі № 910/10529/14, затвердженої ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.04.2017 р., перераховано 624 767,82 грн. (ПДВ -104 127,97 грн.).

Керуючись даними нормами ПКУ, позивач склав та відправив ПАТ «НАК «Надра України», ДП УГНВЦ та ДП «Західукргеологія» для здійснення ними реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні розрахунки коригування кількісних і вартісних показників:

- № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

- № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

- № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

- № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

- № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

Проте, при реєстрації контрагентами вказаних розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - ЄРПН) Державною фіскальною службою України були направлені квитанції № 1 із вказівкою про те, що «документ не може бути прийнятий - порушено вимоги статті 102 Податкового кодексу України та пункту 6 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010р № 1246 (у редакції постанови КМУ від 26.04.2017 №341), а саме: дата складання податкової накладної не може перевищувати більше ніж 1095 календарних дату складання податкової накладної, до якої складено такий розрахунок коригування».

Позивач не погодився із рішеннями відповідача та звернувся з позовом до суду.

Оцінивши за правилами ст. 90 КАС України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1- 2 ст. 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до п. 201.4 ст. 201 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час складання податкових накладних), податкова накладна складається у двох примірниках у день виникнення податкових зобов`язань продавця. Один примірник видається покупцю, а другий залишається у продавця. У разі складання податкової накладної у паперовому вигляді покупцю видається оригінал, а копія залишається у продавця.

Згідно з п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Згідно абз. 5, 6 п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

У пп. 192.1.1 п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України закріплено, що якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то: а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок; б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

При цьому, постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної (абз. 2 пп. 192.1.1 п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України).

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що підтвердженням продавцю про прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення податкової накладної не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період (п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України).

Згідно із пунктами 3, 4 Порядку № 1246, до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8 до 20-ї години.

Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування (п. 5 Порядку № 1246).

Відповідно до п. 11 Порядку № 1246, після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис"", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (п. 12 Порядку № 1246).

Згідно із п.п. 13- 14 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15 Порядку № 1246).

Отже, податковим законодавством визначено обов`язок контролюючого органу щодо прийняття для реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування та визначений конкретний перелік підстав для відмови у реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, підставою відмови Державної податкової служби України в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування стали висновки про порушення строків давності, встановлених ст. 102 ПК України та п. 6 Порідку № 1246.

Між тим, суд зазначає, що ст. 102 ПК України не визначає порядок та строки здійснення реєстрації розрахунків коригування зобов`язань з податку на додану вартість. Пункт 102.5 ст. 102 ПК України регулює лише питання повернення надмірно сплачених грошових зобов`язань.

Водночас, розрахунок коригування податку на додану вартість не є заявкою про повернення надмірно сплачених грошових коштів.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку п. 102.5 ст. 102 Податкового кодексу України не може бути застосований до правовідносин стосовно реєстрації розрахунків коригування податку на додану вартість.

У свою чергу, у п. 6 Порядку № 1246 зазначено, що розрахунок коригування до податкової накладної, яка складена до 1 лютого 2015 року та не підлягала реєстрації відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, підлягає реєстрації після реєстрації такої накладної, для чого постачальник (продавець) товарів/послуг повинен протягом операційного дня зареєструвати податкову накладну (незалежно від дати її складення з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України) та розрахунок коригування.

При цьому суд зазначає, що дана норма не застосовується до спірних правовідносин, оскільки матеріалами справи підтверджується, що податкові накладні, до яких були складені розрахунки коригування, підлягали реєстрації та були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, строки давності, встановлені ст. 102 ПК України застосовуються до складання та реєстрації розрахунку коригування до податкових накладних, якщо такі накладні були складені до 1 лютого 2015 року та не підлягали реєстрації відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Згідно п. 11 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних платниками податку на додану вартість - продавцями в Єдиному реєстрі податкових накладних запроваджується для платників цього податку, у яких сума податку на додану вартість в одній податковій накладній становить: понад 1 мільйон гривень - з 1 січня 2011 року; понад 500 тисяч гривень - з 1 квітня 2011 року; понад 100 тисяч гривень - з 1 липня 2011 року; понад 10 тисяч гривень - з 1 січня 2012 року.

Податкові накладні № 4 від 18.10.2012, № 15 від 20.11.2012, № 16 від 20.12.2011, № 40 від 28.12.2011, № 28 від 18.08.2011 підлягали обов`язковій реєстрації та фактично були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зважаючи, що податкові накладні вже були зареєстровані раніше, відмова у прийнятті до реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012; № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012; № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011; № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011; № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011 з посиланням на п. 6 Порядку №1246 є необґрунтованою.

Дати фактичного надходження розрахунків коригування кількісних і вартісних показників наступні:

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

23.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Ураховуючи, що доводи відповідача у відзиві на позовну заяву не стосуються предмета спору, ДПС України, як суб`єкт владних повноважень, не виконала обов`язок щодо доказування правомірності рішення.

Зважаючи на обґрунтованість позовних вимог ТОВ «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ», суд убачає підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 72- 78, 90, 139, 241, 244, 246, 255, 257, 262, 293, 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В :

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» до Державної податкової служби України задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України прийняти та зареєструвати в операційні дні, коли їх було надіслано засобами електронного зв`язку, в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування кількісних і вартісних показників, а саме:

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 3 від 10.07.2019 до податкової накладної № 4 від 18.10.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 10.07.2019 до податкової накладної № 15 від 20.11.2012;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 5 від 10.07.2019 до податкової накладної № 16 від 20.12.2011;

24.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 10.07.2019 до податкової накладної № 40 від 28.12.2011;

23.07.2019 - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 10.07.2019 до податкової накладної № 28 від 18.08.2011.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України у розмірі 9605,00 (дев`ять тисяч шістсот п`ять) гривень.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» (04123, м. Київ, вул. Западинська, будинок 13, літера А, )

Державна податкова служба України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, )

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Р.О. Арсірій