Справа № 815/4404/17
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2020 р.м. ОдесаСправа № 815/4404/17
Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції: м. Одеса;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

10.10.2019 року;

Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

Танасогло Т.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці ДФС на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "А-Грегор" до Київської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "А-Грегор" звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просило визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125110/2017/00229; визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару Київської митниці ДФС від 14.07.2016 року №КТ-172-2016; зобов`язати Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення додаткової декларації на товар, ввезений за тимчасовою митною декларацією від 04.03.2016 р. № 125130013/2016/402967, за кодом 6912 00 50 00 згідно УКТ ЗЕД.

В обґрунтування позову зазначено, що ТОВ "А-Грегор" з метою митного оформлення товару «посуд столовий та кухонний з кам`яної кераміки з декоративною обробкою і з поверхневим глазуруванням, в асортименті», подало до Київської митниці ДФС тимчасову митну декларацію №125130013/2016/402967 від 04.03.2016 року та додаткову декларацію до тимчасової митної декларації за № UA125110/2017/411218 від 06.07.2017 року. Проте, декларанту виписано картку відмови в митному оформленні товарів від 06.07.2017 №UA 1251110/2017/00229 у зв`язку з рішенням про визначення коду товару від 14.07.2016 року №КТ-172-2016. Позивач вважає, що дії відповідача є незаконними та протиправними, а тому вимушений звернутись до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Суд визнав протиправною та скасував Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125110/2017/00229. Визнав протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару Київської митниці ДФС від 14.07.2016 № КТ-172-2016. Зобов`язав Київську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару за тимчасовою митною декларацією від 04.03.2016 р. № 125130013/2016/402967, за кодом 6912 00 50 00 згідно УКТ ЗЕД.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки правомірність дій позивача під час митного оформлення підтверджується висновком судової експертизи і ці висновки не спростовані відповідачем, позовні вимоги є обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

В апеляційній скарзі Київська митниця ДФС, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати судове рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що під час визначення коду товару, імпортованого позивачем, митниця діяла на виконання своїх повноважень, з урахуванням встановлених під час митного оформлення товару обставин та з дотриманням правил митного законодавства, а тому у суду не виникло підстав для задоволення адміністративного позову.

У відзиві на апеляційну скаргу Товариство з обмеженою відповідальністю "А-Грегор" посилається на правомірність висновків суду першої інстанції, необґрунтованість вимог апеляційної скарги та відсутність обставин для її задоволення і скасування судового рішення.

Оскільки сторони повідомлені належним чином про дату, час та місце судового засідання шляхом направлення копії апеляційної скарги та викликів до суду, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, заяв чи клопотань про неможливість прибути у судове засідання не надходило та у призначені судом дату і час сторони не з`явились, з огляду на достатність доказів для вирішення справи за наявними матеріалами, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 20.01.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю А-Грегор та компанією «TAIZHOU SHILIN SHOES CO., LTD» укладений контракт №0116, згідно якого позивач імпортує в Україну товар згідно інвойсів (Т. 1 а.с. 158-161).

Відповідно до рахунку-фактури, прейскуранту та пакувального листа від 18.01.2016 року (Т. 1, а.с. 18-20) між ТОВ А-Грегор та SHENZHEN LEXIN TRADING CO., LTD укладений контракт на поставку №019852386 (Т.1, а.с. 21-22), згідно якого позивач здійснював імпорт в Україну посуду столового та кухонного з кам`яної кераміки з декоративною обробкою і з поверхневим глазуруванням, в асортименті.

04.03.2016 року ТОВ А-Грегор з метою оформлення товару подало до Київської митниці ДФС тимчасову митну декларацію № 125130013/2016/402967 (Т.1, а.с. 16-17), в якій було зазначено опис товару (графа 31 ВМД): «посуд столовий та кухонний з кам`яної кераміки з декоративною обробкою і з поверхневою глазировкою, в асортименті: тарілки десертні в упаковці по 12 шт., в асортименті 2160 уп.; тарілки супові в упаковці по 12 шт., в асортименті 1560 уп.; салатниці в упаковці по 12 шт., в асортименті 2106 уп.; набір фруктовниця 2-х ярусна на підставці, в асортименті 2400 наб.». Згідно з графою 33 зазначеної ВМД, товар було класифіковано за кодом УКТ ЗЕД (Т.1, а.с. 16-17).

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів, посадовими особами Київської митниці ДФС були відібрані проби (зразки) товару, в результаті чого Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складено висновок №156 від 18.03.2016 року, яким визначено, що показники товару, який імпортується позивачем, характерні для виробів фарфору (Т. 1, а.с. 23-24).

Не погоджуючись із висновками даної експертизи, ТОВ «А-Грегор» звернулось до Одеської філії Київської незалежної судово-експертної установи для проведення експертного фізико-хімічного дослідження.

За висновком Одеської філії Київської незалежної судово-експертної установи №0106 від 06.07.2016 року зазначено, що надані на дослідження зразки посуду виготовлені із фаянсу (Т.1, а.с. 32-40).

З урахуванням даного висновку, ТОВ «А-Грегор» подано до Київської митниці ДФС додаткову декларацію №UA125110/2017/411218 від 06.07.2017 року. Згідно з графою 33 зазначеної МД товар було класифіковано за кодом УКТ ЗЕД (Т.1, а.с. 47-48).

Проте, 06.07.2017 року Київською митницею ДФС оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA125110/2017/00229 (Т.1, а.с. 49-50).

Не погодившись із зазначеним рішенням митниці, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно із частиною першою статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частинами другою та четвертою статті 69 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД; у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України "Про Митний тариф України" від 19 вересня 2013 року №584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Щодо кодів УКТ ЗЕД, заявлених позивачем для розмитнення та коду, встановленого відповідачем, вказуються наступні описи товару: до товарної позиції 6912 00 30 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: - з кам`яної кераміки; до товарної позиції 6911 10 00 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з фарфору: посуд та прибори столові або кухонні; до товарної позиції 6912 00 50 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: з фаянсу або тонкої кераміки.

Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі по тексту - Пояснення до УКТЗЕД), затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401, вбачається наступне.

Пояснення до товарної позиції 6911: 6911 - Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з фарфору: 6911 10 00 00 - посуд та прибори столові або кухонні.

Пояснення до товарної позиції 6912: 6912 00 - Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: 6912 00 30 00 - з кам`яної кераміки 6912 00 50 00 - з фаянсу або тонкої кераміки.

В Поясненнях до УКТЗЕД чітко зазначено, що посуд та прибори столові, кухонні, інші господарські і туалетні вироби включаються до товарної позиції 6911, якщо вони виготовлені з фарфору, і до товарної позиції 6912, якщо вони виготовлені з інших видів кераміки, таких як кам`яна кераміка, фаянс, імітація фарфору.

Судом першої інстанції вірно враховано, що висновком спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 18.03.2016 року № 156 (Т.1, а.с. 23-24), зазначено, що визначені показники матеріалу зразків, характерні для виробів з фарфору.

Висновком Одеської філії Київської незалежної судово-експертної установи № 0106 від 06.07.2016 року, зазначено що надані на дослідження зразки посуду виготовлені із фаянсу. (Т.1, а.с. 32-40).

Отже, в матеріалах справи міститься два висновки експертизи, які суперечать один одному та виключають можливість встановлення об`єктивної істини відносно матеріалу, з якого було вироблено товар, що підлягав митному оформленню.

Таким чином, судом правильно, з метою забезпечення всебічного та об`єктивного розгляду адміністративної справи, для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, а також наявності в матеріалах справи висновків експертизи Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС № 156 від 18.03.2016 року (Т. 1, а.с. 23-24), та повторного дослідження Одеською філією ТОВ «Київська незалежна судова-експертна установа» №0106 від 06.07.2016 року (Т. 1, а.с. 32-40), які різняться один від одного, зупинено провадження по справі та призначено фізико-хімічну експертизу, проведення якої доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (Т. 2, а.с. 15-17).

22.01.2018 року від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист, в якому зазначено про неможливість проведення дослідження відповідно до ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 07.11.2017 року, у зв`язку з відсутністю фахівців за спеціальністю 8.5 «Дослідження скла, кераміки та виробів з них» та відповідного обладнання. У зв`язку з чим, матеріали справи було повернуто до суду (Т. 2, а.с. 28)

02.03.2018 року від представника ТОВ «А-Грегор» надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи речових доказів, зупинення провадження по справі та призначення експертизи наданих до суду керамічних виробів. В обґрунтування клопотання, зазначено, що у позивача наявні залишки зразків керамічних виробів (посуду), які знаходяться у чорному поліетиленовому пакеті з маркувальною етикеткою, засвідченою штампом ПМК 157 старшого інспектора Київської митниці ДФС Хуторного В.І. від 04.03.2016 року, та печаткою ТОВ А-Грегор (Т. 2, а.с. 63-64).

Ухвалою суду першої інстанції від 02.03.2018 року зупинено провадження у справі та призначено товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертній установі Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6. На вирішення експерту поставлено наступні запитання: 1. З чого виготовлені надані на дослідження зразки згідно УКТЗЕД, а саме: з грубої кераміки, з кам`яної кераміки, з фарфору, фаянсу або тонкої кераміки, тощо (Т.2, а.с. 69-70).

27.08.2019 року до канцелярії суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта від 19.08.2019 року, акт здачі-приймання висновку та матеріали справи № 815/4404/17 (Т. 2, а.с. 73-77)

Київський науково-дослідний інститут судових експертиз, відповідно до висновку №7379/18-34 від 19.08.2019 року, дійшов наступного: «Надані на експертизу уламки посуду виготовлені з керамічного матеріалу, що за дослідженими властивостями відповідає кам`яній кераміці, і не відповідає фарфору, фаянсу/тонкій кераміці та грубій кераміці.»

Враховуючи встановлені обставини в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що рішення про визначення коду товару Київської митниці ДФС від 14.07.2016 року № КТ-172-2016 є необґрунтованим, винесене без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, що є підставою для його скасування.

Як наслідок, підлягає визнанню протиправною та скасуванню Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС №UA125110/2017/00229.

Разом з цим, судом першої інстанції вірно враховано, що відповідно до висновку Одеської філії Київської незалежної судово-експертної установи №0106 від 06.07.2016 року (Т. 1, а.с. 32-40), висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 19.08.2019 року № 7379/18-34 (Т. 2, а.с. 75-77), враховуючи характеристики товару, надані виробником та відправником товару та відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401, вбачаються всі підстави для зобов`язання митниці здійснити митне оформлення товару за тимчасовою митною декларацією від 04.03.2016 року № 125130013/2016/402967 за кодом 6912 00 30 00 згідно УКТ ЗЕД.

Київська митниця ДФС класифікувала імпортований товар за іншим кодом УКТ ЗЕД, ніж був визначений позивачем, посилаючись на висновок спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 18.03.2016 року №156, відповідно до якого характеристики товару, що ввозиться позивачем, характерні для виборів фарфору, що змінює його код за УКТ ЗЕД та, відповідно, розмір митних платежів. (Т.1, а.с. 23-24)

Враховуючи характеристики товару, надані виробником та відправником товару, висновок Одеської філії Київської незалежної судово-експертної установи № 0106 від 06.07.2016 року, висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 19.08.2019 року № 7379/18-34, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що рішення про визначення коду товару від 14.07.2016 року № КТ-172-2016 не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності, відтак підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 24 квітня 2018 року у справі №808/4428/15, де зазначено що при митному оформленні товару позивач вказав у митній декларації саме ті характеристики товару, а також той код товарної позиції, який був зазначений виробником та експортером товару в усіх товаросупровідних документах, що додавались до митної декларації, а також ті дані, які були вказані в експортній декларації країни експортера ввезеного товару, до яких відповідно до Міжнародної конвенції «про спрощення та гармонізацію митних процедур» застосовуються одні і ті ж правила класифікації для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій. При цьому, ВС підкреслив, що інформація про товар, яка розміщена на веб-сайті або міститься у товаросупровідних документах виробника цього товару, є достовірною до тих пір, поки не буде доведено протилежне. З цих підстав та, зокрема через невиконання митним органом обов`язку доказування правомірності прийняття ним рішення про зміну коду імпортованого товару, ВС дійшов висновку про необхідність задоволення позову.

Аналогічний правовий підхід Верховним Судом також застосовано в постанові від 05.06.2018 р. по справі № 808/2518/17.

Таким чином, при розгляді адміністративними судами справ з приводу оскарження рішень про визначення коду товару за УКТ ЗЕД здійснюється ретельна перевірка відповідності заявленого декларантом (позивачем у справі) коду УКТ ЗЕД відомостям товаросупровідних документів та інформації товаровиробника, розміщеній на його сайті (якщо така є та доступна).

У свою чергу, митний орган повинен не лише голослівно послатися на експертні висновки щодо подібних товарів, а довести, що ним дійсно були реалізовані всі надані йому повноваження, зокрема відібрані зразки саме імпортованої продукції та забезпечено проведення саме щодо них відповідних експертиз (як таке передбачено ст. 356 МК України).

В іншому ж випадку діє презумпція правомірності декларанта та мусимо констатувати неналежне виконання митним органом покладеного на нього обов`язку доказування (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, враховуючи всі наведені обставини, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що судом першої інстанції правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції відповідають дійсним обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її прийняття, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий суддя: О.В. Єщенко

судді: О.О. Димерлій

Т.М. Танасогло