Справа № 545/1677/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2020-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 січня 2020 р.Справа № 545/1677/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Донець Л.О.,

Суддів: Гуцала М.І. , Бенедик А.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Інспектора роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Товма Олександра Володимировича про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 06.11.2019 по справі № 545/1677/19

за позовом ОСОБА_1

до Інспектора роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції - Товма Олександра Володимировича

про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ДП18 № 596286 від 22.06.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 06.11.2019 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції - Товма Олександра Володимировича про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ДП18 № 596286 від 22.06.2019 року.

На зазначене рішення суду Інспектором роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції - Товма Олександром Володимировичем подано апеляційну скаргу.

Скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження, встановлений ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Водночас, в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обгрунтування заявленого клопотання, скаржник вказує на те, що був позбавлений можливості своєчасно оскаржити рішення суду першої інстанції, оскільки копію повного тексту судового рішення відповідачем отримано 03.01.2020, про що свідчить вхідний штамп УПП в Полтавській області ДПП (вихідний номер суду - 03.01.2020).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частина 1, 4 ст. 286 КАС України визначає, що адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

За матеріалами справи, оскаржуване рішення Полтавським районним судом Полтавської області проголошено 06.11.2019.

Скаржник, звернувшись з апеляційною скаргою 09.01.2020, що підтверджується вхідним штампом суду, порушує строки звернення з апеляційною скаргою, встановлені ст. 286 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З наведеного вбачається, що штамп вхідної кореспонденції УПП в Полтавській області ДПП про отримання 03.01.2020 копії рішення Полтавського районного суду Полтавської області, винесеного 06.11.2019, та супровідний лист щодо направлення копії рішення не є достатніми доказами на підтвердження дати отримання судового рішення, оскільки відсутні будь-які посилання та документи щодо отримання поштових відправлень.

Окрім того, матеріали справи також не містять доказів щодо отримання судового рішення скаржником, окрім письмових пояснень, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів зазначає, що вищенаведені обставини справи не звільняють апелянта від дотримання процесуальних обов`язків, що встановлені КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність встановлених законом підстав для задоволення поданого клопотання та поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Інспектора роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Товма Олександра Володимировича про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 06.11.2019 по справі № 545/1677/19 - відмовити.

Визнати неповажними вказані апелянтом причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 06.11.2019 по справі № 545/1677/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Донець Л.О.
Судді Гуцал М.І. Бенедик А.П.