Справа № 520/3143/19
Суддя: Гриців Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 грудня 2019 року

м. Київ

Справа № 520/3143/19

Провадження № 11-1044апп19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Гриціва М. І.,

суддів Анцупової Т. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Ситнік О. М., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.

перевірила наявність підстав для прийняття до розгляду касаційної скарги заступника прокурора Харківської області у справі за позовом Харківської місцевої прокуратури № 5 (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Зоткіна Сергія Володимировича, треті особи - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , фізична особа-підприємець ОСОБА_3 , Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківського міської ради, про скасування рішення, та

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2019 року Прокурор звернувся до адміністративного суду з позовними вимогами визнати протиправними та скасувати реєстраційні дії відповідача від 13 квітня 2018 року № 40620904 про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок літ. «А» з надвірними будівлями та спорудами загальною площею 98,6 м2, житловою площею 52 м2, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 окружний адміністративний суд ухвалою від 02 квітня 2019 року на підставі пункту 1 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відмовив у відкритті провадження у справі, оскільки справа підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 04 червня 2019 року ухвалу суду залишив без змін.

Заступник прокурора Харківської області не погодився із рішеннями суду першої та апеляційної інстанцій і 09 липня 2019 року подав касаційну скаргу про їх скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 11 липня 2019 року відкрив провадження у справі за касаційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 04 червня 2019 року.

Цей же суд ухвалою від 24 вересня 2019 року передав справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини шостої статті 346 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини шостої статті 346 КАС України справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду в усіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції.

У касаційній скарзі заступник прокурора Харківської області наводить мотиви щодо неправильного висновку судів першої та апеляційної інстанцій про наявність підстав для закриття провадження у цій справі через порушення правил предметної юрисдикції. Скаржник посилається на те, що суди дійшли хибного висновку, що нерухоме майно є спірним і належить третім особам на праві власності. Насправді, спір у цій справі не є спором про скасування чи відновлення майнових прав цих осіб на об`єкт самочинного будівництва. Позивач оскаржує законність дій державного реєстратора з тих підстав, що державний реєстратор провів реєстрацію права власності на житлове приміщення без перевіркибудь-яких правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій знаходиться нерухоме майно, тому рішення державного реєстратора є протиправним та підлягає скасуванню. Позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування реєстраційних дій державного реєстратора свідчать про те, що спір виник саме з суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним його владних управлінських функцій, і дослідженню підлягають виключно владні, управлінські рішення та дії державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження». Своє чергою це вказує на належність спору до юрисдикції адміністративних судів.

Згідно із частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

На час вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про наявність підстав для прийняття до розгляду цієї справи набрав чинності Закон України від 02 жовтня 2019 року № 142-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та щодо строків повернення справи» (дата набрання чинності 19 жовтня 2019 року; далі Закон № 142-IX).

Згідно з частиною шостою статті 346 КАС України в редакції цього Закону справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції, крім випадків, якщо: 1) учасник справи, який оскаржує судове рішення, брав участь у розгляді справи в судах першої чи апеляційної інстанції і не заявляв про порушення правил предметної юрисдикції; 2) учасник справи, який оскаржує судове рішення, не обґрунтував порушення судом правил предметної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах; 3) Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.

Відповідно до частини шостої статті 347 КАС України у редакції цього Закону Велика Палата Верховного Суду через постановлення ухвали повертає (передає) справу відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті), якщо дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, <…> про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, <…>, або якщо Великою Палатою Верховного Суду вже висловлена правова позиція щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах. Справа, повернута на розгляд колегії суддів (палати, об`єднаної палати), не може бути передана повторно на розгляд Великої Палати.

У розумінні наведених положень з дати набрання ними чинності колегія суддів (палата, об`єднана палата) касаційного суду не повинні направляти до Великої Палати Верховного Суду для перегляду справи за наявності виняткових умов, передбачених частиною шостою статті 346 КАС України, а Велика Палата зобов`язана повернути (передати) справу до відповідної колегії чи складу суду, який її направив, якщо будуть встановлені обставини, що унеможливлювали скерування справи до Великої Палати.

Таким, що відповідає вимогам частини сьомої статті 347 КАС України, належить визнавати й рішення, коли Велика Палата Верховного Суду ухвалою поверне або передасть назад до суду, який її направив, справу, що була направлена до Великої Палати раніше, тобто ще до набрання чинності змін до цього Кодексу, внесених Законом № 142-IX, оскільки на час вчинення процесуальної дії щодо прийняття до розгляду Великою Палатою Верховного Суду такої справи вже діє норма процесуального закону, що забороняє брати її до провадження цього суду за наявності підстав, передбачених частиною шостою статті 346 КАС України. Однією з таких підстав власне й є висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у її постанові щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.

Як згадано вище, у касаційній скарзі скаржник притримується думки, що предметом цього спору є владні, публічні дії суб`єкта владних повноважень (державного реєстратора), а не цивільно-правові відносини щодо прав власності на об`єкт власності (житлове приміщення).

Правова позиція у подібних правовідносинах щодо юрисдикції спорів, пов`язаних з реєстрацією майнових прав за третьою особою права власності на нерухоме майно, за відсутності державної реєстрації речового права на земельну ділянку, на якій таке майно розташоване неодноразово висловлювалась у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2018 року у справі № 915/1377/17, від 29 січня 2019 року у справі № 813/1321/17, від 02 квітня 2019 року у справі № 137/1842/16-а, від 29 травня 2019 року у справі № 815/4063/15 та інших.

У згаданих справах також заявлялися вимоги про визнання протиправними дій державного реєстратора із реєстрації права власності на нерухоме майно.

Зокрема, у постанові від 29 травня 2019 року у справі № 815/4063/15 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що правовідносини у сфері державної реєстрації виникають виключно між суб`єктом звернення за вчиненням реєстраційних дій як власником або володільцем майна та державним реєстратором як суб`єктом, уповноваженим на здійснення реєстраційних дій. При цьому правовідносини, які виникають між цими суб`єктами, носять публічний характер, оскільки мають на меті підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно.

Разом з тим, якщо внаслідок посвідчення набуття, переходу або припинення речового права особою шляхом вчинення певних реєстраційних дій на майно порушуються права та/або інтереси інших осіб публічного або приватного права, то правовідносини втрачають публічний характер.

Оскільки метою оскарження реєстраційних дій особою, яка вважає, що вчиненими стосовно власника або володільця майна реєстраційними діями порушено її права та/або інтереси, є припинення такого набутого речового права, то спір набуває приватноправового характеру.

Отже, у вказаних вище постановах чітко сформульовано правозастосовний висновок Великої Палати Верховного Суду щодо умов визначення предметної та суб`єктної юрисдикції зазначеної категорії спорів.

Тому, зміст та матеріали касаційної скарги, подібність спірних правовідносин до тих, щодо яких сформульований правозастосовний висновок Великої Палати Верховного Суду, нормативні положення, які регламентують порядок направлення справи до цього Суду, вказують на існування обставин, за яких касаційна скарга заступника прокурора Харківської області на судові рішення у справі з означеними вище позовними вимогами підлягає поверненню відповідній колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для продовження розгляду.

Керуючись статтями 345, 346, 347 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Справу за позовом Харківської місцевої прокуратури № 5 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Зоткіна Сергія Володимировича, треті особи - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , фізична особа-підприємець ОСОБА_3 , Департамент містобудування, архітектури та генерального плану Харківського міської ради, про скасування рішення повернути на розгляд відповідній колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Надіслати учасникам справи копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М. І. Гриців

Судді: Т. О. Анцупова О. Р. Кібенко

С. В. Бакуліна Л. М. Лобойко

В. В. Британчук Н. П. Лященко

Ю. Л. Власов О. Б. Прокопенко

Д. А. Гудима О. М. Ситнік

В. І. Данішевська В. Ю. Уркевич

Ж. М. Єленіна О. Г. Яновська

О. С. Золотніков