Справа № 260/92/20
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 січня 2020 рокум. Ужгород№ 260/92/20

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника прокурора Закарпатської області в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Приватного акціонерного товариства "Карпатська рудна компанія", про визнання протиправними дій, скасування наказу та спеціального дозволу, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора Закарпатської області в інтересах держави звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби геології та надр України, Приватного акціонерного товариства "Карпатська рудна компанія", яким просить визнати протиправним дії Державної служби геології та надр України щодо прийняття наказу від 12.11.2012 року № 550 в частині внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 19.03.2012 року № 5495; визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 12.11.2012 року № 550 в частині внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 19.03.2012 року № 5495; визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України "Про переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами" від 28.04.2017 року № 207; визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 19.03.2012 року №; 5495 виданий Приватному акціонерному товариству "Карпатська рудна компанія".

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Вивчивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон України "Про судовий збір") врегульовано правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Судовий збір, відповідно до Закону України "Про судовий збір", може сплачуватися як у безготівковій, так і в готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку та справляється за місцем розгляду справи.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Документ про сплату судового збору додається до позовної заяви, апеляційних і касаційних скарг на рішення та постанови суду, до інших заяв щодо здійснення судом певних дій, за які передбачено сплату судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір".

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції банківської установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи.

Правильність оформлення платіжного документа і надання доказів зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України покладається на платника судового збору.

Платіжні документи повинні містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу) сплачується судовий збір.

Крім того, відповідні документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі, таким чином, копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

В додаток до позовну, начальником відділу організації представництва в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Закарпатської області Костів І. до суду направлено копії платіжного доручення № 1258 від 26.12.2019 року про сплату судового збору.

Проте, дане платіжне доручення судом не враховується, оскільки нормами КАС України не передбачено можливості подання до суду копій документів про сплату судового збору.

З огляду на викладене, позивачу необхідно подати до Закарпатського окружного адміністративного суду оригінал платіжного доручення № 1258 від 26.12.2019 року про сплату судового збору.

Разом з тим, суд зазначає, що за приписами ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 3 зазначеної статті, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач має право звернутися до суду з заявою про його поновлення, в якій вказати про підстави для поновлення строку та зобов`язаний додати докази поважності причин його пропуску.

Згідно із позовною заявою та доданими матеріалами, позивач просить суд визнати протиправним дії Державної служби геології та надр України щодо прийняття наказу від 12.11.2012 року № 550 в частині внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 19.03.2012 року № 5495; визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 12.11.2012 року № 550 в частині внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 19.03.2012 року № 5495; визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України "Про переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами" від 28.04.2017 року № 207; визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 19.03.2012 року №; 5495 виданий Приватному акціонерному товариству "Карпатська рудна компанія".

Як зазначено у позовній заяві, підстави для пред`явлення цього позову у прокуратури Закарпатської області виникли після отримання 26.12.2019 року матеріалів, здобутих у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000284 від 30.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України. Таким чином, підстави для пред`явлення вказаних у цьому позові вимог виникли з часу отримання та опрацювання вищевказаних матеріалів, а тому причини пропуску строку звернення до суду є поважними.

Разом з тим, до суду із даним позовом позивач звернувся тільки 26.12.2019 року (згідно із поштовим штемпелем на конверті), тобто із пропуском встановленого законом шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Згідно із ч. 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли вона дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з цим посилання на необізнаність з чинним законодавством не є підставою для поновлення строку.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд наголошує, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій/вимог, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.03.2018 року в адміністративній справі № 826/281/16 (адміністративне провадження № К/9901/16754/18).

Разом з тим, пропустивши строк звернення до адміністративного суду, позивачем, в порушення вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, за якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску, заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду до позову не додано, у зв`язку із чим, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, із наданням позивачці строку для усунення її недоліків, зокрема, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, та доказів поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити оригінал платіжного доручення № 1258 від 26.12.2019 року про сплату судового збору, а також, подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, та доказів поважності причин його пропуску.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Заступника прокурора Закарпатської області в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Приватного акціонерного товариства "Карпатська рудна компанія", про визнання протиправними дій, скасування наказу та спеціального дозволу- залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом семи днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті