Справа № 480/2660/19
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 грудня 2019 р. Справа № 480/2660/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Опімах Л.М.,
за участю секретаря судового засідання - Бондаренко Л.В.,
представника позивача адвоката Афанасьєвої І.М.,
представника відповідача Шаповал Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Полісан" до Головного управління ДФС у Сумській області, Головного управління ДПС у Сумській області про скасування податкового повідомлення-рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач вважає протиправним і просить скасувати податкове повідомлення-рішення, зазначаючи, що актом перевірки встановлене неспівпадіння дат фіскальних звітних чеків та прибуткових касових ордерів та відсутність повідомлення про несправність реєстратора розрахункових операцій. Однак, позивач здійснював свою господарську діяльність та проводив касові операції у відповідності до вимог діючого законодавства, зокрема 02.05.2018 та 18.07.2018. З технічних причин реєстратор розрахункових операцій 02.05.2018 датував операції 01.05.2018 та відповідно 17.07.2018. Відповідно до вимог законодавства позивачем внесені відповідні записи до КОРО та складені акти обстеження. Зазначені акти обстежень про технічні несправності були пред`явлені контролюючому органу під час перевірки, проте залишені ним без уваги та не долучені до матеріалів перевірки.
Крім того, під час розгляду заперечень на акт перевірки податковий орган заперечує факт виходу із ладу реєстратора розрахункових операцій, посилаючись на відсутність про це повідомлення до податкового органу. Однак, законодавством не передбачена відповідальність про за неповідомлення податкового органу про несправність РРО, а законодавець не прирівнює неповідомлення до не оприбуткування готівки.
Посилання позивача на вихід із ладу реєстратора розрахункових операцій не може бути прийняте до уваги, оскільки, у випадку несправності реєстратора позивач зобов`язаний був протягом двох робочих днів повідомити про це контролюючий органу у якому зареєстрований платником податків. Такий обов`язок позивач не виконав у зв`язку з чим до нього застосовано санкції, передбачені Указом Президента України від 12.06.1995 № 436.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Головним управлінням ДФС у м.Києві з 26.03.2018 по 02.04.2018 проведено фактичну перевірку відділу продажу товариства з обмеженою відповідальністю «Виробниче підприємство «Полісан», який знаходиться за адресою: м.Київ, вул..Віскозна, 32, результати якої відображено в акті №0691/26/15/14/32318370 від 02.04.2019 ( а.с.15-16).
Суд не погоджується з прийнятим рішенням стосовно позивача, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на таке.
Такі висновки податкового органу не відповідають фактичним обставинам справи.
Судом встановлено, що фактично касові операції проведені позивачем 02.05.2018 та 18.08.2019, оприбутковані до каси підприємства також 02.05.2018 та 18.08.2018, що підтверджується прибутковим касовими ордерами ( а.с. 30,31). При цьому, звітні чеки роздруковані через реєстратор розрахункових операцій, проте датовані 01.05.2018 та 17.08.2018 відповідно. Однак, така невідповідність виникла внаслідок збою в роботі дати та часу реєстратора розрахункових операцій, що підтверджується актами обстеження ( а.с.33,34).
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 року №265/95-ВР (далі - Закон №265), дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.
Відповідно до статті 2 Закону №265, фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій (РРО), що містить дані денного звіту, під час друкування якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься до фіскальної пам`яті; денний звіт - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить інформацію про денні підсумки розрахункових операцій, проведених з його застосуванням.
Отже передумовою друку фіскального звітного чеку є робочий режим РРО та проведення на ньому розрахункових операцій, у разі ж якщо РРО на протязі дня не розпочинав свою роботу, фіскальний звітний чек не може бути роздрукований.
Також за змістом статті 2 Закону №265, книга обліку розрахункових операцій (КОРО) - це прошнурована і належним чином зареєстрована в контролюючих органах книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг).
Відповідно до підпункту 18 п.3 розділу 1 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління НБУ від 29.12.2017 №148 ( далі Положення №148) оприбуткування готівки - проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі / книзі обліку доходів і витрат.
Суб`єкти господарювання здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами через касу як коштами, одержаними як готівкова виручка, так і коштами, одержаними із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів. Суб`єкти господарювання здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку. ( п.5 розділу ІІ Положення №148).
Пунктом 11 розділу ІІ Положення №148 готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки у повній сумі. Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств / відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги / застосуванням РРО та КОРО (у разі застосування КОРО без застосування РРО), є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів / фіскальних звітних чеків (або даних розрахункових квитанцій).
Абзацом третім статті 1 Указу Президента "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" від 12.06.1995 року №436/95 ( який був чинний на момент прийняття податкового повідомлення-рішення) встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.
Відтак, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних РК) та відображення на їх підставі готівки у КОРО. Невиконання будь-якої із цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність (абзац третій статті 1 Указу №436/95).
Разом з тим, за змістом частини 1 статті 5 Закону №265, на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.
Як вже встановлено судом позивачем саме 02.05.2018 та 18.07.2018 проводились операції із готівкою з використанням несправного реєстратора розрахункових операцій , що підтверджується касовою стрічкою ( а.с.54, 55). Отримані протягом цих днів кошти були інкасовані та передані до установи банку, що підтверджується супровідними відомостями до сумки з готівковою виручкою ( а.с.40,41) .
Суд зазначає, що оприбуткування готівки в книзі обліку розрахункових операцій повинно здійснюватися на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК), проте вихід із ладу реєстратора розрахункових операцій призвело до розбіжностей в частині дати у фіскальний звітних чеках та оприбуткуванні готівки у книзі обліку розрахункових операцій (а.с. 78-81).
На підставі викладеного, суд вважає, що несвоєчасного оприбуткування готівки за 02.05.2018 та 18.07.2018 не відбулося взагалі, невідповідність у фіскальних звітних чеках РРО про дату їх роздрукування сталося внаслідок виходу реєстратору розрахункових операцій із ладу.
Таким чином, вказані обставини не можуть бути підставою для застосування до платника штрафних санкцій.
При цьому, на думку суду, не заслуговують на увагу доводи контролюючого органу щодо наявності в діях позивача порушень порядку оприбуткуванням готівки через неповідомлення контролюючий орган про несправність реєстратора розрахункових операцій, оскільки ані Законом №265, ані Указом Президента "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" не встановлено відповідальність платника податків за невиконання обов`язку повідомити контролюючий орган про вихід з ладу реєстратора розрахункових операцій.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.
В свою чергу відповідач, як суб`єкт владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, належними та допустимими доказами не довів обґрунтованість висновків акту перевірки. Відтак, прийняте на підставі цих висновків податкове повдіомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України позивачу належить відшкодувати судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у розмірі 4645,98 грн. (а.с. 11).
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Сумській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Полісан" 4645,98 грн. в рахунок відшкодувння судового збору.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 13 грудня 2019 року.

Суддя Л.М. Опімах