Справа № 460/3378/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2020-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
11 січня 2020 року м. Рівне №460/3378/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТЕХ-ПРОМ" до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу,
15 листопада 2019 року до Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТЕХ-ПРОМ" (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2, ДПС України), в якому товариство просить суд: 1) визнати протиправними дії відповідача 2 щодо затвердження Плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік в частині включення до нього позивача; 2) визнати протиправним та скасувати наказ відповідача 1 від 29 жовтня 2019 року № 489 "Про проведення документальної планової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтех-Пром", код 37433589".
Ухвалою суду від 20 листопада 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без (повідомлення) виклику сторін.
Після відкриття провадження у справі суд прийшов до висновку про те, що позовна заява в частині вимог до ДПС України подана позивачем поза межами строку звернення до суду, у зв`язку з чим 19 грудня 2019 року постановив ухвалу, якою позовну заяву залишив без руху та встановив позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом в частині вимог до ДПС України та доказів поважності причин його пропуску.
У встановлений судом строк позивач подав до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині вимог до відповідача 2. В обґрунтування вказаного клопотання позивач покликається на те, що факт оприлюднення Плану-графіку проведення планових документальних перевірок на 2019 рік 25 грудня 2018 року не означає автоматичної обізнаності ТзОВ «БУДТЕХ-ПРОМ» із включенням та підставами включення до Плану-графіку. Окрім того, позивач звернув увагу суду на те, що він був включений до Плану-графіку проведення документальних перевірок на 2018 рік шляхом його коригування, а тому позивач не знав і не міг знати, що він буде включений до Плану-графіку проведення документальних планових перевірок на 2019 рік. Натомість, як стверджує позивач, він дізнався про включення товариства до вказаного Плану-графіку лише 4 листопада 2019 року коли отримав копію наказу відповідача 1 від 29 жовтня 2019 року № 489 «Про проведення документальної планової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Будтех-Пром», код 37433589» та копію повідомлення від 29 жовтня 2019 року № 237/1700-05-01. Наведені причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом в частині вимог до ДПС України позивач просить визнати поважними та поновити йому такий строк.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість причин пропуску строку звернення до суду, покладених ТзОВ "БУДТЕХ-ПРОМ" в основу клопотання про його поновлення, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, суд зазначає наступне.
Частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Тобто, за змістом зазначених норм КАС України законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Суд зауважує, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналася про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.
Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При цьому, використання законодавцем в диспозиції норми частини другої статті 122 КАС України слова «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Суд зауважує, що пунктом 77.1 статті 71 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що план-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки
При цьому, за змістом заяв по суті учасниками справи не заперечуються обставини щодо включення позивача до Плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік в грудні 2018 року та оприлюднення вказаного Плану-графіка на офіційному веб-сайті ДФС України в строк, визначений пунктом 77.1 статті 71 ПК України та пунктом 1 Порядку № 524.
Таким чином, позивач повинен був дізнатися про його включення до Плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік та, відповідно, про порушення свої прав з 25 грудня 2018 року, тобто з дня оприлюднення вказаного Плану-графіка на офіційному веб-сайті ДФС України в мережі Інтернет.
В свою чергу, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач вказує, що факт оприлюднення Плану-графіку проведення планових документальних перевірок на 2019 рік 25 грудня 2018 року не означає автоматичної обізнаності ТзОВ «БУДТЕХ-ПРОМ» із включенням до такого Плану-графіку.
Оцінивши вказані обґрунтування, суд приходить до висновку про їх безпідставність, з огляду на те, що вони суперечать презумпції знання законодавства, суть якої полягає в тому, що кожен вважається таким, що знає закони.
Суд роз`яснює, що правова основа презумпції знання законодавства - обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України.
Цей обов`язок закріплений в частині першій статті 68 Конституції України, за змістом якої кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Разом з тим, обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тобто, закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідомий принцип права: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, який міститься в частині другій статті 68 Конституції України.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Тому, на переконання суду, якщо позивач вважав щодо діями контролюючого органу можуть бути порушенні його права чи законні інтереси, він не був позбавлений можливості самостійно ознайомитися з Планом-графіком проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік в мережі Інтернет та своєчасно, у межах визначено КАС України строку, звернутися до суду за захистом порушених прав та законних інтересів. Доказів на підтвердження протилежного позивачем до суду не надано.
Враховуючи викладене, зазначені позивачем у клопотанні причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом в частині вимог до ДПС України не можуть вважатися поважними.
Таким чином, суд констатує, що перебіг шестимісячного строку для звернення позивача до суду з даним позовом в частині вимог до ДПС України розпочався з 25 грудня 2018 року та закінчився 25 червня 2019 року.
Разом з тим, як зазначено вище по тексту ухвали, до суду з даним позовом позивач звернувся 15 листопада 2019 року, а відтак позовна заява в названій частині позовних вимог подана ним з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.
Відповідно до частини третьої 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Суд наголошує, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів принципу правової визначеності.
Відтак, одним із механізмів забезпечення реалізації права на доступ до правосуддя з урахуванням принципу правової визначеності, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду.
При вирішенні питання про поновлення строку звернення до суду є необхідним визначення критеріїв, за якими суд може визнати причини попуску строку поважними, а підстави для його поновлення виправданими з метою досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи.
Отже, для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та право застосовної практики.
Суд вказує, що позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом, отже причини поважності пропуску строку звернення до суду протягом такого значного періоду часу є необгрунтованими.
За наведених обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява в частині вимог до ДПС України підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду з позовом.
За приписами частини п`ятої статті 240 КАС України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.
В даному випадку, суд зауважує, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 7 Закону України Про судовий збір від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674), сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням)).
Враховуючи, що клопотання позивача про повернення судового збору станом на час прийняття рішення про залишення позову без розгляду в частині вимог до відповідача 2 в справі відсутнє, тому вказане питання буде вирішено судом після його надходження.
Керуючись частиною третьою статті 123, пунктом 8 частини першої статті 240, статтями 243, 248, 256 КАС України, суд
В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТЕХ-ПРОМ" про поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині позовних вимог, - відмовити.
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТЕХ-ПРОМ" в адміністративній справі № 460/3378/19 в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Державної податкової служби України щодо затвердження Плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік в частині включення до нього Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТЕХ-ПРОМ", - залишити без розгляду.
Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Комшелюк Т.О.