Справа № 826/15497/18
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2020-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2020 року м. Київ № 826/15497/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомДочірнього підприємства з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент»
доГоловного управління Державної фіскальної служби у м. Києві
провизнання протиправними дій та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Дочірнє підприємство з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві щодо проведення камеральної перевірки уточнюючої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2018 рік Дочірнього підприємства з 100 % іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» (податковий номер 32160392);

- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № від 05.09.2018, яким встановлено порушення Дочірнім підприємством з 100 % іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» (податковий номер 32160392) вимог п. 274.1 ст. 274, п. 12.3 ст. 12 Податкового кодексу України, п. 5.4 рішення Київської міської ради від 23.06.2011 №242/5629 (у редакції рішення Київської міської ради від 28.01.2015 №58/923 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві»), застосовано штрафні санкції на підставі п. 123.1 ст. 123, ст. 129 Податкового кодексу України та збільшено суму грошового зобов`язання за платежем земельний податок з юридичних осіб (18010500) в розмірі 513 962,47 грн. і за штрафними санкціями - в розмірі 128 490,61 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що контролюючим органом, у порушення вимог податкового законодавства, проведено перевірку з питань повноти нарахування грошового зобов`язання із земельного податку у формі камеральної перевірки. Натомість, вказана перевірка предметно віднесена до документальної. На підставі викладеного, за твердженням представника позивача, протиправність проведення камеральної перевірки, висновки якої безпідставно покладені в основу оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок, безпідставність застосування штрафу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2018 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено сторонам строк для надання відзиву, відповіді на відзив та заперечення.

07.11.2018 від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог, вказуючи про правомірність оскаржуваних дій та податкового повідомлення-рішення.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві проведено камеральну перевірку уточнюючої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2018 рік Дочірнього підприємства з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент», оформлену актом від 11.07.2018 №306/26-15-12-09-19/32160392.

За результатами вказаної перевірки встановлено, що сума податкового зобов`язання із земельного податку з юридичних осіб, зазначена Дочірнім підприємством з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» за січень-травень 2018 року в уточнюючій податковій декларації за 2018 рік з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) реєстраційний номер від 20.06.2018, є нижча, ніж визначено за результатами камеральної перевірки, оскільки обчислення суми податку проведено підприємством без врахування показника НГО земельної ділянки, визначеного довідкою №Ю-32003 від 20.09.2017 про розмір нормативної грошової оцінки (НГО) земельної ділянки.

На підставі викладеного, Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 05.09.2018 №, яким Дочірньому підприємству підприємства з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем земельний податок з юридичних осіб у загальному розмірі 642 453,08 грн., з яких за основним платежем нараховано 513 962,47 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 128 490,61 грн.

Вважаючи дії відповідача з проведення вказаної перевірки та дане податкове повідомлення-рішення протиправними, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Приписами пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення;

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

Аналіз зазначених правових норм свідчить, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, та є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення усіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що її проведення не потребує наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, згоди платника податків та його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання чи інших порушень. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

При цьому, у силу п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Таким чином, довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки у межах спірних правовідносин є частиною податкової звітності.

З огляду на те, що при проведенні камеральної перевірки, результати якої оформлені актом від 11.07.2018 №306/26-15-12-09-19/32160392, контролюючим органом перевірялася саме правильність арифметичного підрахунку сум податкових зобов`язань, виходячи з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, інформація про які наведена у поданій позивачем уточнюючій податковій декларації з плати за землю, тобто зазначені дані є показниками податкової звітності, суд дійшов до висновку, що відповідач під час проведення камеральної перевірки та прийняття за результатами цієї перевірки податкового повідомлення-рішення діяв відповідно до вимог законодавства та у межах наданих повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.03.2019 у справі №826/17858/16 (ЄДРСР №80481867).

Натомість, суд відхиляє посилання представника позивача на судові рішення Верховного Суду, наведені у змісті позовної заяви, оскільки предметом розгляду даних справ були відмінні від розглядуваних у цій справі правовідносини, а саме: належність проведення контролюючим органом камеральної перевірки щодо своєчасності сплати платником податків податкових зобов`язань.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмову у задоволенні останніх.

Керуючись ст.ст. 12, 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Дочірнього підприємства з 100% іноземною інвестицією «СоюзКонтракт Інвестмент» (, адреса: 03131, м. Київ, Столичне шосе, 103, корпус 1, поверх 21) до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок