Справа № 200/318/20-а
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2020-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні позову

10 січня 2020 р. Справа №200/318/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправними та скасування рішень суб`єкта владних повноважень, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (далі - відповідач, Держгеокадастр), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області (далі - третя особа, ГУ Держгеокадастру у Донецькій області), про:

- визнання протиправним та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1 який займає посаду державної служби категорії «Б» з оцінкою «негативна», затвердженого наказом Держгеокадастру від 28.12.2019 № 517-то;

- визнання протиправним та скасування наказу Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва головних управлінь Держгеокадастру в областях та м. Києві у 2019 році» в частині затвердження висновків щодо результатів оцінювання службової діяльності начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1. з оцінкою «негативна».

09 січня 2020 року ОСОБА_1 подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом:

- зупинення дії наказу Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва головних управлінь Держгеокадастру в областях та м. Києві у 2019 році» в частині оцінювання результатів службової діяльності начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1.;

- та заборони Держгеокадастру вчиняти будь-які дії на підставі наказу від 28.12.2019 № 257-то - до набрання законної сили відповідним судовим рішенням.

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що в силу ч. 6 ст. 44 Закону України «Про державну службу» у разі отримання держслужбовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий держслужбовець звільняється зі служби.

Позивач вважає, що відповідач може видати наказ про його звільнення, й у разі невжиття відповідних заходів забезпечення позову, це істотно ускладнить (зробить неможливим) ефективний захист та поновлення порушених і оспорюваних прав, за захистом яких позивач звернувся до суду та призведе до значних витрат.

Крім того, позивач звертає увагу суду на очевидність ознак протиправності висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, затвердженого наказом Держгеокадастру від 28.12.2019.

Суд, керуючись ст. 154 КАС України, розгляд заяви про забезпечення позову здійснює у порядку письмового провадження.

Правова позиція суду обґрунтована таким.

Стаття 150 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

1. Суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

2. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Виходячи з аналізу вказаної норми, підставою для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; 2) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; 3) очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень; 4) очевидність порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Частина 1 ст. 151 КАС України, позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Частина 2 ст. 151 КАС України, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006р. №9 та постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративним судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства під час розгляду адміністративних справ» від 06.03.2008р. №2, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно Рекомендації № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13 вересня 1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 12.06.2018 року у справі №826/14722/17 вказав, що забезпечення позову є наданням тимчасового захисту до вирішення справи по суті, який застосовується за наявності об`єктивних обставин, які дозволяють зробити обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів потягне за собою більшу шкоду, ніж їх застосування.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд надає оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

З викладеного слідує, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених КАС України заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

Заявник обов`язково повинен обґрунтувати своє клопотання і з цією метою подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язує застосування певного заходу забезпечення позову. Доказами у даному випадку вважатимуться будь-які відомості, що вказують на ймовірне порушення чиїхось прав (свобод, інтересів) під час провадження у справі. При цьому тягар доказування при розгляді клопотання покладається виключно на заявника.

За змістом поданої заяви про забезпечення позову заявник посилається на те, що правовим наслідком наказу Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то може стати відповідний наказ про звільнення позивача з займаної посади, що в свою чергу значно ускладнить (зробить неможливим) захист та поновлення порушених прав та потягне витрати для поновлення на роботі.

Суд з такими аргументами не погоджується, та вважає, що обставини на які посилається позивач не є однозначно доконаними на момент звернення, а, крім того, відповідний, захист та поновлення прав у випадку звільнення здійснюється шляхом звернення із відповідним позов без сплати судового збору, крім того, КАС України передбачає відповідну компенсацію витрат на правову допомогу адвоката.

Більше того, предметом позову позивач визначив визнання протиправним та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності начальника ГУ Держгеокадастру у Донецькій області ОСОБА_1. та визнання протиправним та скасування наказу Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то, а не наказу щодо звільнення позивача з займаної посади.

Однак, викладена у заяві мотивація стосується захисту від ймовірного порушення прав позивача у випадку звільнення, що у свою чергу, наразі, не є предметом відповідного позову.

Інший аргумент позивача ґрунтується на висновку про наявність очевидних ознак протиправності наказу Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то.

Суд звертає увагу, що до заяви про забезпечення доказів у якості доказів надано власне наказ Держгеокадастру від 28.12.2019 № 257-то, який містить констатуючий висновок про затвердження результатів оцінювання службової діяльності керівників головних управлінь Держгеокадастру в областях та м. Києві у 2019 році та витяг з висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників головних управлінь Держгеокадастру в областях та м. Києві у 2019 році, зокрема, відносно позивача оцінка «негативна».

Названий перелік доказів свідчить лише про вчинювані відповідачем дії, натомість, очевидних ознак протиправності не містить.

Зваживши всі наявні аргументи, надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки: не встановлено однозначного факту неможливості/ускладнення відновлення прав позивача без застосування заходів забезпечення позову й очевидної протиправності оспорюваного наказу.

Керуючись ст. ст. 150-157, 243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

У разі постановляння ухвали в порядку письмового провадження ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 10 січня 2020 року.

Суддя І.В. Буряк