Справа № 522/7090/19
Суддя: Соколенко О.М.
Дата ухвалення: 2020-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/7090/19
УХВАЛА

14 січня 2020 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця Парфьонова Георгія Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК», приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходилась адміністративна справа №522/7090/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця Парфьонова Георгія Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК», приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича від 09.04.2019 року ВП №58235886 про передачу майна на зберігання іншому зберігачу.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 17.05.2019 року відкрито провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця Парфьонова Георгія Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК», приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., про визнання протиправною та скасування постанови.

18 липня 2019 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19.07.2019 року заяву представника відповідача про закриття провадження у справі задоволено та закрито провадження у справі №522/7090/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця Парфьонова Георгія Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК», приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., про визнання протиправною та скасування постанови.

04 вересня 2019 року представником позивача до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси подано апеляційну скаргу на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 19.07.2019 року, в якій представник позивача просив суд скасувати ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 19.07.2019 року у справі №522/7090/19 та справу направити до Приморського районного суду м. Одеси для розгляду по суті.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.12.2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 19.07.2019 року про закриття провадження у справі №522/7090/19 скасовано, а справу №522/7090/19 направлено для розгляду до Одеського окружного адміністративного суду.

Супровідним листом П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27.12.2019 року справу №522/7090/19 направлено до Одеського окружного адміністративного суду.

09 січня 2019 року за вх. №172/20 вказана адміністративна справа надійшла до Одеського окружного адміністративного суду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд головуючому судді Соколенко О.М.

Перевіривши матеріали адміністративної справи №522/7090/19, судом з`ясовано, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з наступних підстав.

Судом встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 підписана представником позивача - адвокатом Шкодіною Л.В., на підтвердження повноважень якої до позовної заяви оригінал ордеру серії ОД №478015 від 22.04.2019 року.

Частиною 1 статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.1 ст.57 КАС України представником в суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч.4 ст.59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

На підставі підпункту п. 12.4. Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України від 05 липня 2012 року «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.07.2019 у справі № 9901/939/18.

В той же час, зі змісту наданого представником позивача ордеру вбачається, що в графі «назва органу, у якому надається правова допомога» зазначено: «у Приморському районному суді м. Одеси».

Крім того, відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі, з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Проте, в ордері серії ОД №478015 від 22.04.2019 року (ні на лицьовому, ні на зворотньому боці ордеру) адвокатом Шкодіною Л.В. не зазначено відомостей стосовно наявності або відсутності обмежень щодо здійснення повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії від імені позивача, чим не дотримано вимог ст. 60 КАС України.

Отже, з урахуванням зазначеного вбачається, що представником позивача - адвокатом Шкодіною Л.В. на надано належних документів на підтвердження повноважень щодо представництва інтересів позивача в Одеському окружному адміністративному суді, в тому числі, на подання (підписання) позовної заяви.

Враховуючи те, що до Одеського окружного адміністративного суду адміністративна справа №522/7090/19 надійшла з П`ятого апеляційного адміністративного суду, суддя зазначає позивачу про необхідність надання до Одеського окружного адміністративного суду належних доказів повноважень представника позивача з урахуванням зазначеного суддею.

Згідно зі ст.49 КАС України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

Позивач зазначає у якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» та приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., однак, не зазначає на боці кого (позивача чи відповідача) виступають вказані особи.

Також позивач не наводить у позовній заяві жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки вказаних осіб.

На підставі зазначеного, у відповідності до ст.49 КАС України, позивачу необхідно зазначити на боці кого (позивача чи відповідача) виступають треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» та приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме вказаних осіб, надавши відповідні пояснення до суду.

Відповідно до п.5 та п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

До позовної заяви позивачем додані копії документів, які жодним чином не засвідчені позивачем.

На вимогу ст. 94 КАС України, докази мають бути завірені належним чином відповідно до вимог законодавства України.

Згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч.4-5 ст.94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду належним чином засвічені копії доказів, які додані до позовної заяви.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У відповідності до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, за змістом ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивач звернувся до суду із даною позовною заявою до Приморського районного суду м. Одеси в квітні 2019 року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921 грн.

Дана позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправною та скасування постанови.

Отже, за подачу даної позовної заяви позивач має сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн.

На підтвердження сплати судового збору до вказаної позовної заяви надано квитанцію №ПН1076 від 18.04.2019 року про сплату судового збору на рахунок Приморського районного суду м. Одеси у розмірі 768,40 грн. Таким чином, як вбачається з викладеного, судовий збір сплачено на рахунок Приморського районного суду м. Одеси.

Отже, судом не приймається судом до уваги як доказ сплати судового збору вищевказана квитанція, адже за вказаним платіжним документом судовий збір сплачений на користь іншого суду.

У зв`язку із чим, суддя зазначає позивачу про необхідність сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. на наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Одесі/Київський р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38016923; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4015005; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 768,40 грн.

Вказані висновки суду щодо необхідності сплати судового збору за місцем розгляду справи у зв`язку із передачею справи до іншого суду (за підсудністю) узгоджуються із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Cуду від 24.09.2018 року по справі № 805/168/18-а, в якій Верховний Суд погодився із висновками судів попередніх інстанцій та зазначив, зокрема, що: «…Ухвалюючи рішення про повернення позовної заяви, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що відсутні підстави для відкриття провадження у справі, оскільки позивачем не були усунуті недоліки позовної заяви, а саме - не сплачений судовий збір за місцем розгляду справи, що виключає можливість його зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України за реквізитами Окружного адміністративного суду міста Києва. Також, суди виходили з того, що позивач не позбавлений можливості повернути помилково сплачений судовий збір у зв`язку з порушенням правил підсудності на підставі Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахований до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)…».

Крім того, суддя зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Згідно з ч.1 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

При цьому, за приписами ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду:

- у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

- у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Тобто, як вбачається з даної статті, початок строку звернення визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Предметом розгляду даної справи є правомірність прийняття приватним виконавцем Парфьоновим Г.В. постанови про передачу майна на зберігання іншому зберігачу від 09.04.2019 року ВП №58235886.

Позивач звернулась до суду з даною позовною заявою лише 23 квітня 2019 року, що підтверджується накладною кур`єрської доставки №700493 міжнародної мережі «FedEx Express» (т.1 а.с.16).

Натомість, позивачем у позовній заяві жодним чином не зазначено коли саме позивач дізналась про порушення своїх прав.

До позовної заяви позивачем додано копію повідомлення №666 від 13.04.2019 року, проте, з наданої позивачем копії повідомлення неможливо встановити дату отримання позивачем поштового відправлення та його зміст, оскільки дане повідомлення надано в копії, яка не містить його в повному обсязі.

За відсутності інформації про дату отримання позивачем оскаржуваної постанови приватного виконавця від 09.04.2019 року у суду відсутня можливість перевірити дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, який визначений ст. 287 КАС України.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, суддя зазначає позивачу про необхідність надати до суду докази, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду у межах строку, визначеного ст. 287 КАС України (зокрема, повідомлення №666 від 13.04.2019 року, виготовленого у належному вигляді та повному обсязі), із належним обґрунтуванням своєчасності такого звернення, або, у разі пропуску строку звернення до суду, - протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення.

Згідно з ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За таких обставин, враховуючи строк розгляду даної категорії справ, визначений ст.287 КАС України, зважаючи на те, що вищевказані недоліки перешкоджають вирішити питання про прийняття справи до провадження, суддя доходить висновку, що позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Суд зазначає позивачу, що виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду:

- належних доказів повноважень представника позивача з урахуванням зазначеного суддею (з копіями для відповідача та третіх осіб);

- письмових пояснень із зазначенням на боці кого (позивача або відповідача) виступають публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» та приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М. в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме вказаних осіб (з копіями для відповідача та третіх осіб);

- доказів сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. за реквізитами щодо сплати судового збору за подання позову до Одеського окружного адміністративного суду (з копіями для відповідача та третіх осіб);

- доказів, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду у межах строку, визначеного ст. 287 КАС України (зокрема, повідомлення №666 від 13.04.2019 року, виготовленого у належному вигляді та повному обсязі), із належним обґрунтуванням своєчасності такого звернення, або, у разі пропуску строку звернення до суду, - протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення (з копіями для відповідача та третіх осіб).

- належним чином засвічених копій доказів, які додані до позовної заяви (для суду).

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст. 120, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця Парфьонова Георгія Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Публічне акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК», приватний нотаріус Львівського нотаріального округу Барбуляк Х.М., про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного зв`язку) усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколенко