Справа № 440/1878/19
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2020-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

10 січня 2020 року м. ПолтаваСправа №440/1878/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - адвокат Гусак Олександр Васильович про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (надалі - відповідач, КДКА Полтавської області), у якому просив:

визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 16.01.19 про відмову у порушенні дисциплінарної справи;

зобов`язати відповідача повторно розглянути скаргу про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтував посиланням на порушення адвокатом права ОСОБА_3 О.А. на отримання професійної правничої допомоги, гарантованого статтею 59 Конституції України, оскільки адвокат Гусак О.В., призначений Регіональним центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Полтавській області (надалі - Регіональний центр), відмовився скласти документи процесуального характеру, а також розголосив відомості, що становлять адвокатську таємницю.

2. Позиція відповідача.

26.11.19 судом одержано відзив КДКА Полтавської області, у якому представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 97-100/. Свою позицію мотивував посиланням на те, що КДКА Полтавської області правомірно прийняла рішення про відмову у відкритті дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 , так як за наслідками проведеної відповідно до статей 27-41 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" перевірки фактів, викладених у скарзі ОСОБА_1 , в діях адвоката не виявлено ознак дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а його дії не порушують Правил адвокатської етики. При цьому відповідач зазначив, що до фактів, викладених у скарзі ОСОБА_1 , дисциплінарна палата відноситься критично, оскільки на розгляді останньої перебувають скарги ОСОБА_1 відносно більшості адвокатів Регіонального центру, які надавали йому допомогу, що свідчить про зловживання ОСОБА_1 своїм правом на звернення до КДКА.

3. Позиція третьої особи.

Поштове відправлення разом з ухвалою суду від 11.11.19, надіслане адвокату Гусаку О.В. на адресу, за якою ним провадиться незалежна професійна діяльність, повернулось до суду неврученим з огляду на відсутність адресата /а.с. 77-94/.

За змістом частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Адвокат Гусак О.В. письмових пояснень на позов та відзив до суду не надав, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

4. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.11.19 відкрито провадження у справі за даним позовом, розгляд справи вирішено здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у письмовому провадженні). Цією ухвалою до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залучений адвокат Гусак Олександр Васильович.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

При цьому, як визначено частиною другою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

За відсутності клопотань учасників справи про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Зі змісту заяви ОСОБА_1 від 6.07.18 про видання доручення та призначення захисника для надання правової допомоги суд встановив, що у поданому зверненні позивач просив видати адвокату доручення для представництва його інтересів в апеляційному суді Полтавської області під час розгляду апеляційної скарги - для складення доповнення до апеляційної скарги та клопотання; заяви про перегляд ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 13.04.18 у справі №554/2458/18 за нововиявленими обставинами - на адресу Октябрського районного суду м. Полтави; для складення заяв про кримінальне правопорушення щодо ухвалення завідомо незаконного судового рішення - на адресу прокуратури Полтавської області та Генеральної прокуратури України, а також представництва його інтересів у судах під час розгляду складених скарг /а.с. 108/.

На підставі цієї заяви адвокату Гусаку О.В. видане доручення від 23.07.18 №016-0002528 /а.с. 107/.

У матеріалах справи наявна копія власноручно написаної ОСОБА_1 заяви від 25.07.18 такого змісту: "Я, ОСОБА_1 консультацію від адвоката Гусак О.В. отримав. Претензій не маю." /а.с. 109/.

Крім того, 30.07.18 позивачем власноручно написано заяву: "Я, ОСОБА_1 консультацію від адвоката Гусак О.В. отримав. Доручення №016-0000138 від 23.07.18 не виконується. Правова позиція не співпадає. У зв`язку із цим я відмовляюсь від послуг адвоката Гусак О.В. в рамках доручення №016-0000138 від 23.07.18 за заявою від 06.07.18р." /а.с. 109/.

17.12.18 до КДКА Полтавської області надійшла скарга ОСОБА_1 від 30.11.18 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 з огляду на порушенням ним вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правил адвокатської етики /а.с. 102/.

У відповідності до статті 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" 17.12.18 за вхідним №88/7-18 cкapгy ОСОБА_1 зареєстровано та скеровано до голови дисциплінарної палати КДКА Полтавської області.

18.12.18 відповідачем на адресу адвоката Гусака О.В. надіслано копію скарги ОСОБА_1 /а.с. 104/.

Того ж дня члену дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Карнаух С.В. надано доручення в порядку пункту 2 статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" провести перевірку відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_1 відносно адвоката Гусака О.В. /а.с. 105/.

29.12.18 адвокатом Гусаком О.В. надані пояснення з приводу скарги ОСОБА_4 , у яких повідомлено про дотримання вимог чинного законодавства при наданні професійної правничої допомоги позивачу /а.с. 106/. На переконання адвоката, видане йому Регіональним центром доручення стосувалось виключно складення документів процесуального характеру щодо надання засудженому ОСОБА_4 професійної правничої допомоги у межах кримінального провадження та не передбачало подання скарг на дії посадових осіб Регіонального центру.

11.01.19 за результатами опрацювання скарги ОСОБА_1 членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області ОСОБА_5 складено довідку, в якій зазначено, що проведеною перевіркою не встановлено обставин, що свідчили б про наявність в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" /а.с. 118-119/.

16.01.19 дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області ухвалено рішення про відмову у порушенні дисциплінарної справи.

Не погоджуючись з цим рішенням відповідача, вважаючи його протиправним та таким, що порушує право засудженого на отримання професійної правничої допомоги, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 5.07.12 №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (надалі - Закон №5076-VI).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону №5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

За приписами пункту 1 частини першої статті 23 Закону №5076-VI професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема: забороняються будь-які втручання і перешкоди здійсненню адвокатської діяльності.

Згідно з частиною першою статті 26 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій (частина четверта статті 26 Закону №5076-VI).

Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

За приписами статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Згідно з частиною другою статті 38 Закону №5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Статтею 47 КПК України визначено, що захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Вказане узгоджується зі статтею 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 9.06.17, відповідно до якої у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

За змістом статті 8 Правил адвокатської етики адвокат має залишатися незалежним від свого клієнта. У межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта. Адвокат повинен поважати свободу вибору клієнтом захисника своїх прав (представника чи особи, яка надає йому професійну правничу (правову) допомогу), і не перешкоджати у реалізації цієї свободи. Адвокат, який надає безоплатну вторинну правову допомогу на підставі доручення органу (установи) з надання безоплатної вторинної правової допомоги, зобов`язаний виходити з переваги інтересів особи, якій йому доручено надавати безоплатну правову допомогу, перед своїми власними інтересами. Адвокат, з яким органом (установою) з надання безоплатної вторинної правової допомоги укладено договір (контракт), зобов`язаний виходити з пріоритету інтересів особи перед своїми власними інтересами та інтересами інших осіб.

За приписами статті 10 Правил адвокатської етики адвокатською таємницею є, зокрема, будь-яка інформація, що стала відома адвокату, адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню, помічнику адвоката, стажисту або іншій особі, яка перебуває у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням), у зв`язку з наданням професійної правничої (правової) допомоги або зверненням особи за правовою допомогою; зміст будь-якого спілкування, листування та інших комунікацій (в тому числі з використанням засобів зв`язку) адвоката, помічника адвоката, стажиста з клієнтом або особою, яка звернулася за наданням професійної правничої (правової) допомоги.

Розголошення відомостей, що складають адвокатську таємницю, заборонено за будь-яких обставин, включаючи незаконні спроби органів досудового розслідування і суду допитати адвоката про обставини, що складають адвокатську таємницю.

У разі пред`явлення клієнтом або особою, яка звернулася за професійною правничою (правовою) допомогою, будь-яких вимог до адвоката у зв`язку з адвокатською діяльністю, адвокат звільняється від обов`язку збереження адвокатської таємниці (конфіденційної інформації) в межах, необхідних для захисту його прав та інтересів.

Частиною першою статті 14 Правил адвокатської етики визначено, що адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги.

Статтею 27 Правил адвокатської етики передбачено, що кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу. При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва. Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.

Згідно зі статтею 31 Правил адвокатської етики клієнт та/або особа, яка уклала договір в інтересах клієнта, має право розірвати договір з адвокатом в односторонньому порядку на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт та/або особа, яка уклала договір в інтересах клієнта, зобов`язаний сплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар за всю роботу, що була виконана (надані послуги) чи підготовлена до виконання, а також компенсувати усі витрати за цим договором. Розірвання договору про надання правової допомоги з ініціативи клієнта та/або особи, яка уклала договір в інтересах клієнта, не є показником незадовільної роботи адвоката (адвокатського бюро, адвокатського об`єднання).

Відповідно до частин другої - четвертої Правил адвокатської етики адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката.

Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

ОЦІНКА СУДОМ ОБСТАВИН СПРАВИ

Системно проаналізувавши наведені вище положення чинного законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку, що надання адвокатом безоплатної правової допомоги здійснюється на підставі відповідного доручення Центру БПД в межах повноважень, наданих йому клієнтом.

Надаючи правову допомогу, в тому числі безоплатну, адвокат (захисник) повинен діяти в межах чинного законодавства України та в кожному конкретному випадку перевіряти законність вимог клієнтів (засуджених), в тому числі наявність правових підстав для складення та подання документів процесуального характеру, які прохає скласти особа в процесі надання правничої допомоги.

З урахуванням наведеного, суд, виходячи з вище встановлених фактичних обставин справи, погоджується з доводами відповідача та третьої особи про те, що заява ОСОБА_1 від 6.07.18 та видане на її підставі доручення для надання безоплатної правової допомоги від 23.07.18 №016-0002528 не містили вказівки на доручення адвокату щодо підготовки скарги на дії посадових осіб Регіонального центру.

З приводу посилань позивача на неналежне виконання адвокатом професійних обов`язків та незаконну відмову від надання правової допомоги, суд виходить з такого.

Матеріалами справи підтверджено, що в ході виконання доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 адвокатом Гусаком О.В. проведено дві конфіденційні зустрічі з клієнтом.

Під час зустрічі 25.07.18 ОСОБА_1 надано консультацію, що останній підтвердив власноручно написаною заявою /а.с. 109/. Наведеним спростовуються доводи позивача про невиконання адвокатом доручення про надання безоплатної правової допомоги.

За результатами другої зустрічі 30.07.18 ОСОБА_1 відмовився від послуг адвоката Гусака О.В. з огляду на відмінності у правовій позиції адвоката та клієнта.

Твердження позивача про те, що саме адвокатом Гусаком О.В. подано заяву про відмову від надання безоплатної правової допомоги Пальку О.А. не відповідають дійсності, адже зі змісту заяви адвоката від 30.07.18 судом встановлено, що у ній адвокат повідомляв клієнта про відсутність у нього повноважень на складення процесуального документа /а.с. 8/.

За таких обставин, зважаючи на наявність у клієнта права на відмову від послуг адвоката та реалізацію позивачем такого права, суд погоджується з доводами відповідача про відсутність обґрунтованих підстав вважати, що адвокат безпідставно відмовився від надання безоплатної правової допомоги клієнту та не виконав свої професійні обов`язки у межах наданого доручення.

Стверджуючи про розголошення адвокатом відомостей, що складають адвокатську таємницю, позивач не наводить жодних фактичних даних, які свідчили б про ці обставини.

При цьому повідомлення адвокатом у заяві від 30.07.18 про відсутність у нього повноважень в межах виконання доручення від 23.07.18 №016-0002528 на складення заяви до прокуратури Полтавської області щодо протиправних дій посадових осіб Регіонального центру, на переконання суду, не може вважатись розголошенням конфіденційної інформації, що містить адвокатську таємницю, адже відомості про зміст доручення клієнта адвокату не є таємними.

До того ж, згадана вище заява від 30.07.18 адресована та передана саме позивачу і в матеріалах справи відсутні докази її поширення адвокатом без згоди клієнта.

Доводи ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів між ним та адвокатом Антипенко А.І., яка є членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та приймала участь в ухваленні спірного рішення, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи судом. При цьому суд виходить з того, що рішення дисциплінарною палатою КДКА приймаються колегіально, більшістю голосів присутніх; докази наявності у ОСОБА_6 приватного інтересу у вирішенні скарги ОСОБА_1 чи інші фактичні дані, що свідчили б про упередженість даного члена КДКА у матеріалах справи відсутні.

Оцінивши обставини, наведені у скарзі ОСОБА_1 , дослідивши надані сторонами письмові докази, суд дійшов висновку, що дисциплінарна палата КДКА Полтавської області при прийняті спірного рішення керувалася загальними вимогами засад юридичної відповідальності, відповідно до яких тільки винні дії адвоката можуть мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Фактичні дані, які б підтверджували те, що адвокат Гусак О.В. під час здійснення своїх професійних обов`язків не дотримувався принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, не чесно та не сумлінно надавав правову допомогу, не у відповідності до Конституції України і законів України, у скарзі ОСОБА_1 не зазначені.

З огляду на це дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийшла до обґрунтованого висновку про відсутність в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правилами адвокатської етики, оскільки адвокат належно виконував свої професійні обов`язки.

Відтак, вимогу позивача щодо визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 16.01.19 про відмову у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката Гусака О.В. суд визнає необґрунтованою та відмовляє у її задоволенні.

Крім того, з огляду на встановлені вище обставини законності спірного рішення відповідача у суду відсутні підстави для задоволення похідної від первісної вимоги позивача щодо зобов`язання КДКА Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 .

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 повністю.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Ухвалою суду від 11.11.19 позивача звільнено від сплати судового збору.

Відповідач та третя особа доказів понесення судових витрат, пов`язаних з розглядом цієї справи, суду не надали.

Відтак, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - адвокат Гусак Олександр Васильович про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Другого апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.О. Кукоба