Справа № 640/21291/18
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2020-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2020 року м. Київ № 640/21291/18

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" про зобов`язання знести самочинно збудовані прибудови до будівлі гуртожитку-

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 4В, м. Київ, ) з позовом до Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" (01601, м. Київ, вул. Лисенка, буд. 6, ) про зобов`язання Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" знести самочинно збудовані прибудови до будівлі гуртожитку на вул. Машиністівській, буд. 1, у Дніпровському районі міста Києва.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначив, що відповідачем самочинно, без документів, що надають право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту виконані роботи із реконструкції гуртожитку, чим були порушені норми закону «Про архітектурну діяльність» та « Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідач із доводами, наведеними в позові не погодився, надав відзив на позовну заяву, якому вказав про необґрунтованість позовних вимог та подання позову поза межами строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 22 грудня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як встановлено матеріалами справи, керуючись ст. 41 Закону України «Прo регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) та Порядком № 553 на підставі звернення ОСОБА_1 від 06.12.2016 (вх. Департаменту від 06.12.2017 № 073/Ш-34ГР та наказу Департаменту від 29.03.2017 № 214 посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування Регіональної філії «Південно-західна залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва на вулиці Машиністівській, 1 (гуртожиток № 1) у Дніпровському районі м. Києва.

Департаментом в присутності начальника виробничого підрозділу експлуатаційного вагонного депо Дарниця Регіональної філії «Південно- Західна залізниця» ПАТ «Українська залізниця» Кучерука І. В. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності «Реконструкція гуртожитку № 1 на вул. Машиністівській, 1 у Дарницькому районні міста Києва.

Під час перевірки встановлено, що Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчений будівництвом об`єкт за адресою: вул. Машиністівська, 1 у Дарницькому районі міста Києва.

Так, в ході проведення перевірки, та беручи до уваги надані та пред`явлені документи (розпорядження та пояснення) начальником виробничого підрозділу експлуатаційного вагонного депо Дарниця Кучерук 1.В. та технічний паспорт на гуртожиток N° 1 на вул. Машиністівській, 1 у Дніпровському районі м. Києва, виданий Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна (інвентаризаційна справа № 24229, паспорт виготовлений станом на 25.10.2006) встановлено самочинне, без документів, що надають право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту виконані будівельні роботи з реконструкції гуртожитку, а саме: влаштування прибудов до будівлі гуртожитку першого та другого поверхів, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На час проведення перевірки документи, які підтверджують право власності або користування земельною ділянкою за вказаною вище адресою посадовою особою відповідача не були надані.

В поясненнях, наданих мешканцями гуртожитку, вказано про той факт, що будівництво прибудови до гуртожитку по вул. Машиністівській, 1 у Дніпровському районні міста Києва здійснене самовільно без дозволу та документа, який надає право на виконання будівельних робіт.

За результатами перевірки, було складено акт перевірки від 07.04.2017, видано обов`язковий до виконання припис від 07.04.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути допущені правопорушення відповідно до вимог чинного законодавства у термін до 19.06.2017.

Також, в ході перевірки складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.04.2017 відносно Регіональної філії «Південно-західна залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» за правопорушення, передбачене абз. З п. 4, 6 ч. 2 ст. 2, Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності», одночасно повідомлено, шо розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 20.04.2017 о 10 год. 30 хв.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком.

Згідно пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У свою чергу уповноважена особа Кучерук І. В. відмовився від отримання акту від 07.04.2017, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.04.2017 та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.04.2017, складених за результатами проведення перевірки про що свідчить відповідна відмітка, у зв`язку з чим вказані вище матеріали складені за результатами перевірки були надіслані рекомендованим листом від 07.04.2017 № 073-3077 з повідомлення (р. 815) на адресу Регіональної філії «Південно-західна залізниця» Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця», про що зроблено відповідний запис.

Одночасно уповноважену особу Регіональної філії «Південно-західна залізниця» Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» було запрошено до Департаменту на 20.04.2017 на 10 год. 30 хв. для розгляду справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом, було винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2017 № 30/17/073-3471 та № 31/17/073 -3470, якою Регіональну філію «Південно-західна залізниця» ПАТ «Українська залізниця» визнано винною у вчиненні правопорушень, передбачених абзацом 3 пункту 4 частини 2 статті 2 та абзацом 3 пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штрафи.

21.04.2017 постанови були направлені на адресу Регіональної філії «Південно- західна залізниця» Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» рекомендованим листом від 20.04.201 7 № 073-3470 за № 073-3471 з повідомлення (р. 616, 608) про, що зроблено відповідний запис.

Відповідно до ст. 41 Закону та Порядку № 553, на підставі перевірки виконання вимог припису від 07.04.2017 посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на вул. Машиністівській, 1 у Дніпровському районні міста Києва.

Під час перевірки виконання вимог зазначеного припису встановлено, що Регіональна філія «Південно-західна залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» добровільно не виконала вимоги припису Департаменту від 07.04.2017, чим порушено підпункт «а» пункту 3 частини З статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами позапланової перевірки складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 10.10.2018.

В зв`язку із порушенням відповідачем визначеного законодавством порядку виконання будівельних робіт, а також невиконання винесеного припису, позивач звернувся до суду із даним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництво.

Вирішуючи вказаний спір, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основи містобудування" від 16 листопада 1992 року №2780-ХІІ (далі - Закон №2780-XII), містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3038-VI, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Аналіз наведених вище положень частини першої статті 38 Закону №3038-VI у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону №3038-VI (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Положеннями частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України визначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-130 цс від 04.12.2013 року, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

За приписами частини 7 статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Пункт 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" визначає, що відповідно до вимог статті 376 Цивільного кодексу України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування.

Відповідно до положень статті 38 Закону №3038-VI, право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить відповідним органам державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

Відповідач у відзиву на позовну заяву зазначає, що пред`явлення позову відбулось поза межами строку звернення до суду, а тому має бути залишений без розгляду.

При цьому, відповідач рахує початок перебігу строку з дати, до якої відповідачем повинні були бути усуненні порушення містобудівного законодавства, а саме з 19.06.2017 року.

Проаналізувавши матеріали справи, суд не погоджується із такими твердженнями, оскільки перевірка виконання вимог припису, виданого Департаментом від 07.04.2017 року проводилась в період з 27.09.2018 по 10.10.2018 року, відповідно до направлення від 27.09.2018 року.

Тому строк звернення до суду повинен обчислюватися з 10.10.2018 року, тобто з моменту складання акту.

Позовна заява була пред`явлена до суду 14.12.2018 року, з чого слідує, що позов пред`явлений в межах строку, визначеного ст. 122 КАС України.

Крім того, відповідач зазначає, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби повинен бути одноразово продовжений не більше, ніж на 2 робочі дні. Проте, в позовній заяві не міститься рішення керівника про продовження строку позапланової перевірки.

Суд не погоджується із наведеними доводами відповідача та зазначає наступне.

Відповідно до наказу Департаменту від 29.03.2017 року №214 посадовою особою було проведено позапланову перевірку відповідача, за результатами проведення якої був складений акт від 07.04.2017 року.

Вказані вище обставини свідчать про те, що позапланова перевірка була проведена у строк, визначений законодавством.

Щодо посилань відповідача про пред`явлення позову до неналежного відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, балансоутримувач будинку (ЖЕД, ЖЕК, ЖЕУ тощо) - власник, або юридична особа, яка за договором із власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію та технічний стан.

Відповідно до Положення про гуртожитки, затвердженого наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.04.2015 № 84, гуртожиток - це спеціально споруджений або переобладнаний жилий будинок, який використовується для проживання робітників, службовців, студентів, учнів, а також інших громадян у період роботи або навчання. Власник гуртожитку зобов`язаний у свою чергу організувати належну експлуатацію та утримання майна гуртожитку.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» замовник будівництва - фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об`єктом будівництва, на якому мас намір виконувати будівельні роботи.

Так, в ході проведення позапланової перевірки встановлено, що гуртожиток №1 за адресою вул. Машиністівська, І у Дніпровському районі м. Києва знаходиться на балансі виробничого підрозділу експлуатаційного вагонного депо Дарниця Регіональної філії «Південно-західної залізниці» Публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця».

А тому суд вважає правомірним звернення із позовом саме до балансоутримувача об`єкта нерухомості - виробничого підрозділу експлуатаційного вагонного депо Дарниця Регіональної філії «Південно-західної залізниці» Публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця».

При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Судом встановлено, що припис про усунення порушень був належним чином вручений відповідачу. Правом на їх оскарження відповідач не скористався. Вимоги припису про усунення порушень не виконав, чим допущено відповідачем істотні порушення будівельних норм і правил.

З урахуванням наведеного в сукупності суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення адміністративного позову повністю.

Згідно з вимогами частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Закону, що і було зроблено позивачем.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В зв`язку із відсутністю витрат позивача, пов`язаних із злучанням свідків та проведення експертиз, судові витрати розподілу не підлягають.

З огляду на викладене та керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 4В, м. Київ, ) задовольнити повністю;

2. Зобов`язати Публічне акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" знести самочинно збудовані прибудови до будівлі гуртожитку на вул. Машиністівській, буд. 1, у Дніпровському районі міста Києва.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Н.Г. Вєкуа