Справа № 520/9276/19
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2020-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2020 р. № 520/9276/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Волошина Д.А., розглянувши в письмовому провадженні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Київського управління Головного управління ДФС у Харківській області, Головного управління ДФС у Харківській області про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд скасувати рішення № від 07.08.2019 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску у вигляді штрафу у розмірі 8777,85 грн. за період з 23.09.2014 р. по 22.11.2017 р. та нарахування пені у розмірі 1157,06 грн. на Фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 , підписане начальником Київського управління Головного управління ДФС у Харківській області Клімова О.Є.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення Головного управління ДФС у Харківській області № від 07.08.2019 року про застосування до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску є незаконним та таким, що не відповідає вимогам діючого законодавства, отже підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 р. відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 22.10.2019 р. о 10:00 год.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 р. залучено Головне управління ДФС у Харківській області як другого відповідача в адміністративній справі за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Київського управління Головного управління ДФС у Харківській області про скасування рішення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.2019 р. закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті на 09.01.2020 р. о 10:00 год.

Представник позивача та представники відповідачів в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи, позивач просив розгляд справи проводити без його участі.

Представник відповідача, Головного управління ДФС у Харківській області, надав до суду відзив на позов, згідно якого вказав, що оскаржуване в даній справі рішення № від 07.08.2019 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску було правомірно сформовано на підставі даних інтегрованої картки платника податків, а отже, є цілком законним та обґрунтованим, винесеним відповідно до чинного законодавства, а позовні вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі сторін за наявними в ній доказами у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 06.10.2006 р. була зареєстрована як фізична особа-підприємець в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських за №0068425 та перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДФС у Харківській області.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДФС у Харківській області було винесено рішення № від 07.08.2019 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 застосовано штраф у розмірі 8777,85 грн. за період з 23.09.2014 р. по 22.11.2017 р. та нараховано пеню у розмірі 1157,06 грн. (а.с.12).

Незгода позивача із вказаним рішенням зумовила його звернення до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України від 08.07.2010 р. №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування". (із змінами та доповненнями) (далі - Закон № 2464).

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування (п.2 ч.1 ст.1 Закону № 2464).

Єдиний внесок для фізичних осіб - підприємців, які перебувають на загальній системі оподаткування, нараховується на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за місяць.

Згідно з нормами частини п`ятої статті 8 Закону України № 2464 "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", єдиний внесок для всіх платників єдиного внеску (крім пільгових категорій) встановлено у розмірі 22% до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

Статтею 9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

Платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок (ст. 6 Закону № 2464).

Згідно п.4 ст. 25 Закону орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову політику і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом, а його стягнення відповідно до ст. 25 Закону здійснюють органи Державної виконавчої служби України.

Наказом Міністерства фінансів України 20 квітня 2015 року № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04 травня 2018 року № 469) затверджено Інструкцію про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, яка визначає процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон), нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів (далі - Інструкція).

Так, згідно з п.1 розділу VI Інструкції № 449, до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення фіскальним органом своєчасно не нарахованих та/або несплачених платником сум єдиного внеску такий фіскальний орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції у порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена фіскальними органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Інструкції № 449, органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:

дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;

платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи фіскального органу платника на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки), окрім загальних реквізитів, повинна містити відомості про розмір боргу, у тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

За вимогами пункту 4 розділу VI Інструкції № 449 вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що податковий орган у разі виявлення на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати єдиного внеску, який слідує за останнім місяцем коли було сплачено єдиний внесок виносить вимогу про сплату боргу (недоїмки), яка може бути винесена протягом 10 робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника податків до акта перевірки.

Нарахування штрафу і пені за несплату або несвоєчасну сплату страхувальниками страхових внесків передбачено статтею 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Так, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (частина десята).

У відповідності до пунктів 1, 2 розділу VII Інструкції за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Відповідно до ч.11 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" до платників, визначених підпунктами 1- 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум; за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому, складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

Пункт 4 розділу VII Інструкції передбачає, що факти порушень законодавства, крім тих, що є предметом акта документальної перевірки, та тих, що зазначені у підпункті 2 пункту 2 цього розділу, посадова особа органу доходів і зборів оформляє актом довільної форми, в якому чітко викладається зміст порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих актів. Такий акт про порушення надсилається (вручається) платнику разом із рішенням про застосування штрафних санкцій.

Відповідно до пункту 5 розділу VII Інструкції на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка на суму фактично сплаченої недоїмки за кожний день прострочення платежу.

Нарахування пені починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно.

Документи, які є підставою для нарахування пені: документи, що підтверджують суму єдиного внеску та строк її сплати, - звіт платника щодо нарахування єдиного внеску (з додатним значенням); вимога про донараховані суми єдиного внеску за актами документальних перевірок або повідомленням-розрахунком; рішення суду; документи, що підтверджують суму та дату погашення недоїмки за єдиним внеском, - виписки з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; корінець прибуткового документа про приймання установою банку платежів готівкою; звіт платника щодо нарахування єдиного внеску з від`ємним значенням; відомості або довідка (витяг) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; свідоцтво про смерть фізичної особи. Таким чином, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у вказаний період, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Отже, у разі несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску на платників єдиного внеску накладається штраф, розрахунок якого здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, а на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня; при цьому факти порушень законодавства щодо несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску, оформлюються актом довільної форми, в якому чітко викладається зміст порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих актів.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що акт перевірки Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 не складався, вимога про сплату боргу (недоїмки) не виносилась та позивачу не вручались.

Вищевказане свідчить про порушення контролюючим органом процедури, яка передує прийняттю рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, а саме, відповідачем не складено та не вручено акт перевірки, що у свою чергу порушило право позивача на подання заперечень щодо такого акту та відповідачем взагалі не було винесено вимогу про сплату боргу, у зв`язку з чим у відповідача були відсутні документи, які є підставою для нарахування пені.

Крім того, з інтегрованої картки платника податку Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) судом встановлено, що 14.09.2014 р. та 16.09.2014 р. позивачем до контролюючого органу подано звіт за серпень 2014 р. зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 1476,22 грн., який було своєчасно сплачено ФОП ОСОБА_1 .

Як вбачається з інтегрованої картки платника податку Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , контролюючим органом фактично повторно нараховано позивачу суму єдиного соціального внеску у розмірі 1476,22 грн. на підставі звіту за серпень 2014 р., тобто, відбулось задвоєння суми ЄСВ за серпень 2014 р. в розмірі 1476,22 грн., яка до листопада 2017 року рахувалась за позивачем, та яка у листопаді 2017 року була виключена контролюючим органом з картки платника податку позивача.

Таким чином, у зв`язку з задвоєнням суми ЄСВ в розмірі 1476,22 грн. відповідач прийшов до висновку про порушення термінів сплати єдиного внеску позивачем та виникненням заборгованості зі сплати ЄСВ у ФОП ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає, що за результатами звітного періоду серпень 2014 року платником подається один звіт, а в разі виявлення помилки уточнений звіт або новий звіт, в якому визначається податкове зобов`язання, що підлягає сплаті.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем двічі подано звіт за серпень 2014 року, в якому визначена сума, що підлягає сплаті в розмірі 1476,22 грн., у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що за серпень 2014 року задекларована позивачем сума, що підлягає сплаті складає 1476,22 грн.

Відповідачами не подано до суду доказів, що спростовують вказані обставини.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить до висновку про відсутність у Головного управління ДФС у Харківській області правових підстав для застосування до позивача штрафу та пені, згідно оскаржуваного рішення № від 07.08.2019 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Стосовно доводів позивача, що Клімова О.Є. не є керівником або підписантом Головного управління ДФС у Харківській області, що свідчить про відсутність права у останньої підписувати оскаржуване рішення № від 07.08.2019 року про застосування до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від імені Головного управління ДФС у Харківській області, суд зазначає наступне.

Київське управління Головного управління ДФС у Харківській області є структурним підрозділом Головного управління ДФС у Харківській області. Державна фіскальна служба України листом від 13.11.2018 №35188/7/99-99-13-03-02-17, наявним в матеріалах справи, погодила надання повноважень на виконання функцій, зокрема, передбачених законодавством з питань сплати єдиного внеску начальнику Київського управління Головного управління ДФС у Харківській області - Клімовій О.Є. та Головним управлінням ДФС у Харківській області 14.11.2018 року видано наказ №8464 «Про надання повноважень», яким надано повноваження щодо виконання певних функцій, передбачених ПКУ, зокрема, законодавством з питань сплати єдиного внеску, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а саме: посадовій особі ГУ ДФС у Харківській області Клімовій Олені Євгенівні - начальнику Київського управління ГУ ДФС у Харківській області, у зв`язку з чим доводи позивача про винесення оскаржуваного рішення поза межами владної управлінської компетенції відповідачів є необґрунтованим та не приймається судом до уваги. (а.с.71-78).

Відповідно до ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам, відповідачі як суб`єкти владних повноважень не довели правомірності прийнятого рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 07.08.2019 року, яким застосовано до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 штраф у розмірі 8777,85 грн. та нараховано пеню у розмірі 1157,06 грн.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим позов належить задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Київського управління Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Чернишевська, буд. 41, м. Харків, 61002), Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування рішення - задовольнити.

Скасувати рішення Головного управління ДФС у Харківській області № від 07.08.2019 року про застосування до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску у вигляді штрафу у розмірі 8777,85 грн. (вісім тисяч сімсот сімдесят сім гривень 85 копійок) за період з 23.09.2014 р. по 22.11.2017 р. та нарахування пені у розмірі 1157,06 грн. (одна тисяча сто п`ятдесят сім гривень 06 копійок).

Стягнути на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Волошин