Справа № 641/7879/19
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 січня 2020 р.Справа № 641/7879/19

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідача: Бенедик А.П.,

Суддів: Гуцала М.І. , Донець Л.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14.11.2019 року по справі №641/7879/19

за позовом ОСОБА_1

до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, інспектора роти № 6 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Молодцова Антона Олександровича

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Комінтернівського районного суду м.Харкова від 14.11.2019 року задоволено позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, інспектора роти № 6 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Молодцова Антона Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

На зазначене рішення суду Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції подало апеляційну скаргу. Разом з апеляційною скаргою скаржник, подав заяву в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження. Визнано неповажними вказані у клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14.11.2019 року по справі № 641/7879/19.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою із зазначенням інших підстав поновлення строку. Роз`яснено, що у разі не усунення недоліків - не надання заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою із зазначенням інших підстав поновлення строку, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Копії вищевказаних ухвал отримано скаржником 28.12.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення.

До Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно положень ч. 3 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), розгляд заяви проведено в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності урегульовані статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч.4 ст.286 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення, у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення проголошено 14.11.2019 року.

Згідно ч. 5 ст. 251 КАС України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п. 3 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Згідно наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, копію судового рішення отримано с скаржником 25.11.2019 року (а.с. 72)

Із апеляційною скаргою скаржник звернувся 12.12.2019 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду (а.с. 74-88).

Тобто, скаржником пропущено встановлений ст. 286 КАС України строк звернення із апеляційною скаргою.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч. 2 ст. 44 КАС України).

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги.

Посилання скаржника на положення статті 295 КАС України є безпідставним, оскільки положення даної норми підлягають застосуванню до випадків оскарження судових рішень в порядку статті 286 КАС України з врахуванням передбачених нею особливостей.

Так, оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічну правову позицію щодо застосування норм процесуального права висловлено Верховним Судом у постановах від 11.12.2019 року у справі №420/289/19 та від 27.02.2019р. у справі №500/6596/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційну скаргу подано після спливу 10-тиденного строку з часу отримання копії оскаржуваного рішення.

Посилання скаржника на факт звернення із апеляційною скаргою 05.12.2019 року спростовується наданим заявником Реєстром №989/н від 11.12.2019 року, який містить штам вхідної кореспонденції суду першої інстанції - 12.12.2019 року.

Інших доказів, які б підтверджували відсутність у скаржника об`єктивної можливості звернутись із апеляційною скаргою у межах визначеного статтею 286 КАС України строку матеріали справи не містять та скаржником не надано.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Також, Європейський Суд з прав людини "<…> визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Своєю чергою, безпідставний перегляд судового рішення, що набрало законної сили, матиме наслідком порушення одного з фундаментальних аспектів верховенства права - принципу юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Вказана позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 01.11.2019 року по справі №529/910/16-а.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення та, як наслідок, відсутні встановлені законом підстави для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому, надане відповідачем клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Визнати неповажними вказані у клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14.11.2019 року по справі № 641/7879/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач (підпис)Бенедик А.П.
Судді(підпис) (підпис)Гуцал М.І. Донець Л.О.