Справа № 460/3622/19
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2020-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 січня 2020 року м. Рівне №460/3622/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискін С.А., після одержання позовної заяви

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказу, актів, -
В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 05.07.2019 №670;

- визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з ОСОБА_1 07.06.2019 о 13:00 год. у тренінговому центрі Головного управління Національної поліції в Рівненській області, складений 02.09.2019 за формою Н-5* та зобов`язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області скласти акт розслідування нещасного випадку форми Н-05*, що стався з ОСОБА_1 07.06.2019 о 13:00 год. у тренінговому центрі Головного управління Національної поліції в Рівненській області, зазначивши, що цей випадок пов`язаний з виконанням нею службових обов`язків;

- визнати протиправним та скасувати акт №1 про нещасний випадок невиробничого характеру від 02.09.2019 за формою НТ та зобов`язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області скласти за цим нещасним випадком акт про нещасний випадок виробничого характеру, що стався у період проходження служби і пов`язаний з виконанням службових обов`язків за формою Н-1*.

Ухвалою суду від 28.11.2019 позовну заяву залишено без руху. Запропоновано позивачеві усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду; документу про сплату судового збору у розмірі 2305,20 грн. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

29.11.2019 позивачем, через ВДЗ (канцелярію) суду, подано заяву про поновлення процесуального строку. Обґрунтовуючи таку заяву, позивач зазначила, що оскаржуваний наказ прийнятий 05.07.2019. Між тим, у цей період, а саме: з дати вогнепального поранення до 16.08.2019 вона проходила неодноразові курси лікування і користувалась медичною допомогою, в тому числі стаціонарною, що підтверджується довідками про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України та виписками із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого. Крім того, зазначала, що у період перебування на лікарняному, вона не могла ознайомитись із спірним наказом та актами, а тому будь-які відмітки про одержання їх копій не можуть вказувати на одержання спірних документів у ці дні, в чому зможе переконатися суд після подання їх відповідачем, про витребування яких нею буде заявлено відповідне клопотання. Також позивач просила суд врахувати віддаленість її місця проживання та той факт, що пересуватися у її стані самостійно вкрай проблематично. Поряд з цим, позивач вказувала на необхідність часу для укладення договору з спеціалістом у галузі права для підготовки відповідної позовної заяви, так як знайти відповідну кваліфіковану людину в Дубровицькому районі, де вона проживає, не реально. Зазначала, що сукупність усіх цих обставин сприяла тому, що позовна заява була подана з пропуском встановленого законом строку. Вважала, що строк звернення до суду було пропущено з поважних причин та просила поновити його.

Рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення підтверджується, ухвалу про залишення позовної заяви без руху позивачем отримано 20.12.2019.

Отже, встановлений ухвалою суду строк на усунення недоліків позовної заяви закінчився 02.01.2020.

Розглянувши подану позивачем заяву про поновлення процесуального строку від 29.11.2019 та питання щодо належності усунення позивачем недоліків позовної заяви, суд дійшов до таких висновків.

Частиною 1, 2, 5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Крім того, суд звертає увагу при вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 (справа "Мельник проти України") погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також указав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Тобто, з аналізу зазначених процесуальних норм Кодексу адміністративного судочинства України та практики Європейського суду з прав людини слідує, що при вирішенні питання дотримання строків звернення з позовною заявою слід враховувати не тільки безпосередню обізнаність особи про факти порушення її прав, а й об`єктивну можливість цієї особи знати про ці факти.

Як встановлено судом, позивачем оскаржуються наказ відповідача щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, прийнятий ним 05.07.2019, а також його акти, щодо нещасного випадку з ОСОБА_1 , від 07.06.2019 та 02.09.2019. Такі позовні вимоги безпосередньо стосуються проходження позивачем публічної служби.

З даним адміністративним позовом ОСОБА_1 звернулась 25.11.2019, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Доказів ознайомлення та отримання спірних рішень матеріали справи не містять.

Разом з тим, долученими до позовної заяви довідками про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України та копіями виписок із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого підтверджується тимчасова непрацездатність ОСОБА_1 з 07.06.2019 по 11.06.2019, з 11.06.2019 по 04.07.2019, з 05.07.2019 по 29.07.2019, з 30.07.2019 по 05.08.2019, з 06.08.2019 по 12.08.2019, з 13.08.2019 по 16.08.2019, а також її перебування на стаціонарному лікуванні з 10.06.2019 по 04.07.2019, з 05.07.2019 по 29.07.2019.

Тобто, навіть з урахуванням факту лікування позивача до 16.08.2019, поважність причин пропуску місячного строку звернення до суду не підтверджується, оскільки доказів неможливості звернення до суду з позовною заявою з 17.08.2019 позивачем надано не було.

В заяві про поновлення процесуального строку ОСОБА_1 визнала, що нею було пропущено місячний строк звернення до суду та зазначено про поважність причин такого пропуску, однак не долучено жодного доказу на обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду, вказаних у заяві.

Поряд з цим, станом на 13.01.2020 позивачем не долучено до матеріалів справи документу про сплату судового збору у розмірі 2305,20 грн. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, викладені в заяві, є неповажними і станом на 13.01.2020 недоліки позовної заяви не усунені.

Згідно з ч.1, 2 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з п.9 ч.4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин та враховуючи, що позивачем не були виконані вимоги ухвали від 28.11.2019, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву і додані до неї документи повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Суддя Борискін С.А.