Справа № 540/36/20
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 січня 2020 р. м. ХерсонСправа № 540/36/20

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м. Херсоні ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Адвокат Корнієнко Андрій Андрійович звернувся до суду з адміністративним позовом в інтересах ОСОБА_1 (далі-адвокат) до Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м. Херсоні ради (далі-відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради по відмові у призначенні ОСОБА_1 допомоги по народженню дитини;

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради призначити та виплатити ОСОБА_1 допомогу при народженні дитини ОСОБА_2 в розмірі, що встановлений ст. 12 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми», тобто 41280 грн.;

- визнати протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради щодо відмови у призначенні та виплаті ОСОБА_1 допомоги одинокій матері на дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 допомоги одинокій матері на дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням заборгованості, яка виникла з 26.09.2019 року;

- визнати протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради щодо відмови у призначенні та виплаті ОСОБА_1 допомоги малозабезпеченої сім`ї;

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Суворовської районної у м.Херсоні ради здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 допомоги малозабезпеченої сім`ї з урахуванням заборгованості, яка виникла з 26.09.2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160-161 КАС України з наступних підстав.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями ст.122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Адвокат, заявляючи вимогу про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, вказує, що ОСОБА_1 вперше звернулась до відповідача з питань призначення допомоги по народженню дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у серпні 2019р. При цьому, адвокат зазначає у позові, що підставою пропуску строку звернення до суду з даним позовом є юридична необізнаність ОСОБА_1 , відсутність коштів та можливості відстоювати черги для отримання талону.

Тобто, наводячи обставини пропуску строку звернення до суду з позовом про призначення допомоги по народженню дитини з серпня 2014 року по серпень 2019 рік, позивач не надає жодних доказів на підтвердження таких обставин.

Крім того, з наведеної вище норми убачається, що заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду має бути оформлена окремим процесуальним документом із доданими доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене адвокату слід надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку (зазвичай такими визнаються обставини, які не залежали від волевиявлення особи та об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду із позовом), а також доказів на підтвердження поважності таких обставин.

Щодо вимоги про звільнення від сплати судового збору, або відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення суду по суті справи або вирішення питання сплати судового збору одночасно з ухваленням рішення по суті цієї справи, поклавши обов`язок сплати судового збору не та ту сторону, на користь якої буде увалено рішення суду по цій справі, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 132 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" установлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Заявляючи вимогу про звільнення від сплати судового збору або відстрочення її сплати, адвокат посилається на тяжке матеріальне становище особи, в інтересах якої він звертається до суду. Разом з тим, адвокатом не надано жодного доказу на підтвердження обставин, викладених у позові щодо підстав звільнення від сплати судового збору або відстрочення її сплати, що позбавляє суд можливості встановити підстави для задоволення такої вимоги.

Слід звернути увагу, що відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно ст.1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2020 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2020 року у розмірі 2102,00 грн.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, за подання до суду даного позову, у якому фактично заявлені чотири позовні вимоги, судовий збір складає 3363,20 грн. (840,80х4).

Відповідно до положень ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме позивачу необхідно надати до суду обґрунтовані заяви про: поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку (зазвичай такими визнаються обставини, які не залежали від волевиявлення особи та об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду із позовом), доказів на підтвердження поважності таких обставин; про звільнення від сплати судового збору або відстрочення (розстрочення) сплати судового збору із вказівкою обставин, з якими законодавство пов`язує можливість звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору із наданням відповідних доказів.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали. .

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/36/20 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.