Справа № 560/2811/19
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2020-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2811/19
РІШЕННЯ

іменем України

10 січня 2020 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

СУТЬ ТА ХІД СПРАВИ.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, визнання незаконною бездіяльності Управління ДАБІ у Хмельницькій області в частині не проведення за його заявою перевірки відповідності вимогам будівельних норм, стандартів і правил містобудівного законодавства об`єкта будівництва - гаража по АДРЕСА_1 . Також просить визнати протиправним ненадання відповідачем повної відповіді на його інформаційний запит.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що неодноразово звертався до відповідача з заявами про проведення перевірки дотримання вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень під час будівництва вищезгаданого об`єкта, який будується поруч з його будинком. Вважає що він, як співвласник та користувач сусідньої з будівництвом земельної ділянки, має право вимагати дотримання вимог закону та норм ДБН під час проведення вказаного будівництва, відтак звернувся до уповноваженого органу з метою отримання відповідної інформації.

Покликається на те, що відповідач не вживав будь-яких конкретних заходів, спрямованих на перевірку повідомлених позивачем обставин, отже ухилився від виконання покладених на нього обов`язків. Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Позивач також подав заяву про забезпечення позову шляхом зупинення будівництва вищезгаданого індивідуального гаража по АДРЕСА_1 , у задоволенні якої судом було відмовлено. Ухвала суду оскаржена не була.

Також суд відмовив у відкритті провадження у справі в частині вимоги про визнання незаконною та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт за № ХМ 27 від 01.07.2019 р. стосовно вказаного об`єкта у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Позивачеві роз`яснено, що ця вимога підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Ухвала суду також оскаржена не була.

Провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін стосовно решти позовних вимог, зазначених позивачем у позові.

Як вбачається з реєстру вихідної кореспонденції суду (журнал реєстрації вручення документів), ухвалу про відкриття провадження у справі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області отримало, відтак відповідач повідомлений про наявність спору, однак відзив на позовну заяву, будь-які письмові докази або пояснення у встановлений строк суду не подав.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступне.

ВСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ.

Судом встановлено, що 19 липня 2019 року позивач ОСОБА_1 подав Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області три окремі заяви (а. с. 11,14,15,16), у яких просив: здійснити перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час початку будівництва гаража по АДРЕСА_2 , надати йому копію дозвільного документу щодо будівельних робіт за вказаною адресою.

Також позивач повідомляв, що він є співвласником та користувачем земельної ділянки, яка межує з земельною ділянкою, на якій проводиться вищезгадане нове будівництво. Вважає, що будівництво гаража проводиться з порушенням вимог містобудівної документації та будівельних норм, оскільки відстань від гаража до жилого будинку, де він проживає, є або буде меншою, ніж нормативна відстань, передбачена вимогами ДБН.

Крім того, пізніше у запиті на отримання інформації від 28.08.2019 року позивач просив надати йому наступну інформацію: чи були встановлені при перевірці попередньої заяви позивача порушення вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідність об`єкта будівництва вимогам будівельних норм, стандартів і правил або інші порушення містобудівного законодавства.

Також позивач просив повідомити, чи дотримані вимоги діючих ДБН та нормативно-правових актів (зокрема ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування та забудова територій») в частині дотримання нормативної відстані до вже існуючих житлових об`єктів та інженерних споруд між будинком 161 по вул. Подільській, де живе позивач, та об`єктом будівництва.

Про результати розгляду вказаних заяв Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області повідомило позивача листами від 30.07.2019 року №1022-1.21/2576-19, від 08.08.2019 року №1022-3.8/2696-19, від 16.08.2019 року №122-1.20/2814-19 та від 03.09.2019 року №1022-1.21/3092-19. (а. с. 8, 12, 29, 30, 31)

У листі Управління від 16.08.2019 року №1022-1.20/2814-19 зокрема, зазначається, що посадовою особою Управління з метою перевірки фактів, викладених у зверненні позивача, було здійснено виїзд за вищевказаною адресою, під час якого виконання будівельних робіт не виявлено, будівельна техніка, будівельні матеріали та будь-які особи, в тому числі і замовник будівництва були відсутні. Тому, відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, за відсутності будівництва та підстав для втручання, перевірка не проводилась.

Також відповідачем надано позивачу копію повідомлення про початок виконання будівельних робіт стосовно будівництва гаража за вищевказаною адресою.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

ЗАКОНОДАВСТВО. ОЦІНКА ДОКАЗІВ.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 ( у діючій редакції) Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до цієї ж статті підставою для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На виконання статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553)

Згідно з пунктом 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Судом встановлено, що позивач звертався до відповідача з заявами, в яких містились клопотання про проведення перевірки вищевказаного об`єкта будівництва, а також і посилання на порушення забудовником законодавства у сфері містобудівної діяльності ( а.с. 16), що відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 7 Порядку №553, є підставою для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пункти 15 - 17 Порядку передбачають, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис)

Таким чином, акт перевірки складається у будь-якому випадку, у тому числі, якщо порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлено не було.

Відтак, з метою проведення такої перевірки орган ДАБК повинен був видати відповідний наказ, направлення на перевірку, а за результатами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до пункту 16 Порядку №553 - скласти акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком.

У той же час, будь - які документи на підтвердження проведення позапланової перевірки за зверненням позивача відповідачем не надано.

Натомість, відповідач листом від 16.08.2019 року підтвердив, що перевірка не проводилась через відсутність підстав, зокрема тому, що під час виїзду працівника ДАБІ на об`єкт будівельних робіт, було встановлено відсутність за місцем його знаходження будівельної техніки, будівельних матеріалів та будь-яких осіб, у тому числі і замовника будівництва.

Однак, дані твердження також не доводяться будь - якими належними доказами, актами огляду або фотоматеріалами, засвідченими посадовими особами ДАБІ.

Відповідно до п.10 ч. 3 ст. 41 Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Разом з тим, твердження відповідача про відсутність будівельних робіт та техніки на об`єкті станом на час виїзду їх працівника, не доводиться будь-якими матеріалами, здобутими з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки, які охоплюються заходом державного архітектурно-будівельного контролю, отже повинні знайти своє відображення у акті.

Зазначене свідчить про бездіяльність Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області в частині нездійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю за зверненнями фізичної особи, що суперечить імперативній нормі статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Посилання ж відповідача на загальні відомості про начебто здійснений виїзд на об`єкт з метою перевірки звернення, суд оцінює критично, оскільки Управління не надало суду будь-яке належне підтвердження вказаним обставинам, не подало відзив на адміністративний позов.

Відтак, судом встановлено, що відповідач не виконав покладений на нього законом обов`язок в частині проведення повноцінної офіційної перевірки за зверненням фізичної особи, а також доказів вчинення ним навіть тих дій, на які він посилається у наданій позивачу відповіді.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до положень КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162, ч. 2 ст. 175 КАС України). Частиною 4 ст. 159 КАС України передбачено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Що стосується вимоги позивача про ненадання повної та вичерпної інформації на його інформаційний запит від 28.08.2019 року, суд виходить з такого.

Порядок здійснення та забезпечення права на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес, врегульовано Законом України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI (далі - Закон №2939-VI).

Відповідно до статті 5 Закону №2939-VI одним із способів доступу до інформації є надання такої за запитами на інформацію, якими є прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Статтею 5 Закону №2657-XII передбачено, що кожен має право на вільне одержання, використання, поширення, зберігання та захист інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Обмеженню доступу підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 14 Закону №2939-VI розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію. Перелік підстав для відмови у задоволенні запиту на інформацію закріплений ч.1 ст.22 Закону №2939-VI і є вичерпним.

Суд вважає, що відповідач листом від 03.09.2019 року №1022-1.21/3092-19 надав позивачу неповну та необґрунтовану відповідь на запит про надання інформації ( пункти 4 та 5), що знову ж таки пов`язується з попередньо встановленою судом бездіяльністю в частині не проведення відповідачем будь-якого заходу державного архітектурно-будівельного контролю за зверненням позивача.

У Рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 20.10.2011 року у справі "Рисовський проти України" суд підкреслив особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (Беєлер проти Італії, Онер`їлдіз проти Туреччини, Megadat.com S.r.l. проти Молдови, Москаль проти Польщі).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії" від 20.05.2010, "Тошкуце та інші проти Румунії" від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси ( "Беєлер проти Італії")

Враховуючи те, що відповідач не надав відзив та будь-які належні докази того, що він діяв на підставі та у спосіб, передбачені чинним законодавством України, а також інші доречні та допустимі аргументи проти позову, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задоволити.

Визнати протиправною бездіяльність Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, що полягає у нездійсненні заходів державного архітектурно-будівельного контролю за зверненнями ОСОБА_1 від 19.07.2019 про проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Зобов`язати Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за зверненнями ОСОБА_1 від 19.07.2019 року, в порядку, передбаченому Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, за результатами якої також надати повну та обґрунтовану відповідь на інформаційний запит ОСОБА_1 від 28.08.2019 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 10 січня 2020 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3
Відповідач:Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області (вул. Грушевського, 87/2,Хмельницький,Хмельницька область,29013

Головуючий суддя І.С. Козачок