Справа № 640/20599/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2020-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2020 року м. Київ № 640/20599/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області
третя особа проГромадська організація «Стоп Нелегал» визнання протиправним та скасування рішення від 25.09.2019 року,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення від 25.09.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Порядку прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 року, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України №86 від 02.06.2018 року.

Зокрема, позивач звертає увагу, що оскаржуване рішення відповідачем було прийнято за його відсутності, що позбавило його права брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази в обґрунтування своїх доводів, заявляти клопотання та відводи.

Також позивач звертає увагу, що відповідачем в оскаржуваному рішенні не вказано, яке саме правило адвокатської етики було порушено, що, на його думку свідчить про необґрунтованість вказаного рішення та відсутності доказів вини.

Поряд з цим, на думку позивача, не можуть бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката дані публікацій з соціальної мережі Facebook, за відсутності дослідження вказаних дописів та встановлення факту їх існування, та, зокрема, приналежності їх певній особі.

При цьому, позивач також зазначав, що сам по собі факт порушення Правил адвокатської етики є не достатньою підставою для накладення такого виду дисциплінарного стягнення, як зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Для накладення такого виду дисциплінарного стягнення, як зазначає позивач, мають бути встановлені ознаки систематичності або неоднократності порушень таких правил, або їх грубий характер.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.11.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

Одночасно вказаною ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача залучено: Громадську організацію «Стоп Нелегал» та запропоновано останній подати до суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог.

11 грудня 2019 року представником Громадської організації «Стоп Нелегал» подано до суду письмові пояснення, в яких остання просила у задоволені позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Згідно поданих пояснень, третя особа звертала увагу, що 25.09.2018 року Дисциплінарна палата КДКА Київської області ухвалила рішення, яким притягнула адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувала до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік у відповідності до вимог чинного законодавства та у відповідності фактичним обставинам справи.

13 грудня 2019 року представником КДКА Київської області надано до суду відзив, в якому відповідач проти адміністративного позову заперечує та просить відмовити в його задоволенні.

Відзив обґрунтовано тим, що рішення від 25.09.2019 року, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік є обґрунтованим, вмотивованим та законним, а тому правових підстав для його скасування немає.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1815 від 13.12.2003 року.

04 січня 2019 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у Київської області надійшла скарга Громадської організації «Стоп Нелегал» на дії адвоката ОСОБА_1

25 вересня 2019 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури у Київській області за результатами розгляду скарги Громадської організації «Стоп Нелегал» прийнято рішення, яким адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво № 1815 від 19.12.2003 p., видане Київською міською КДКА) притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся з відповідним позовом до суду.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно ч.ч. 1-3 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі: 1) подання адвокатом заяви про зупинення адвокатської діяльності; 2) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення злочину, крім випадку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 32 цього Закону; 3) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) визнання адвоката за рішенням суду недієздатним або обмежено дієздатним.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється: 1) з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, - з дня подання раді адвокатів регіону за адресою робочого місця адвоката відповідної заяви адвоката; 2) з підстав, передбачених пунктами 2 і 4 частини першої цієї статті, - з дня набрання законної сили відповідним рішенням суду; 3) з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченого пунктом 3 цієї частини, у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно ч. 1 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року.

Згідно із ст. 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

При цьому, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (частина перша статті 42 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

З аналізу наведених положень вбачається, що перевірка відомостей, викладених у заяві (скарзі), це активна діяльність члена дисциплінарної палати з метою встановлення наявності або відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, які можуть стати підставою для порушення дисциплінарної справи. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії після отримання скарги (заяви) на дії адвоката, повинен, зокрема, провести перевірку відомостей щодо наявності ознак дисциплінарного проступку адвоката, викладених у скарзі, у ході якої він наділений правом опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Як було встановлено вище, підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо позивача стала скарга Громадської організації «Стоп Нелегал» від 04.01.2019 року.

Дана скарга обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на особистій сторінці ОСОБА_1 в мережі Facebook, адвокат розмістив статтю під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2». У вказаній статті йдеться мова про те, що адвокату ОСОБА_1 стало відомо про те, що члени Дисциплінарної палати КДКА м. Києва порушили відносно нього дисциплінарну справу та прийшли до висновку про наявність в його діях порушень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, не розглядаючи справу по суті. Членів дисциплінарної палати адвокат ОСОБА_1 назвав «героями» та зазначив, що надавити на нього не вдасться.

В подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_3 адвокат ОСОБА_1 розмістив іншу статтю, в якій повідомив про те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 нелегітимне засідання КДКА м. Києва буде намагатися позбавити адвоката ОСОБА_1 адвокатського свідоцтва.

03 червня 2018 року адвокат ОСОБА_1 розмістив ще одну статтю, в якій повідомив про те, що група осіб «сумнівної легітимності», які називають себе Дисциплінарною палатою КДКА м. Києва, за попередньою змовою, за неправомірну вигоду в розмірі 5 тисяч доларів кожному члену палати, будуть ще раз намагатися позбавити адвоката ОСОБА_1 адвокатського свідоцтва.

ІНФОРМАЦІЯ_5 була розміщена ще одна стаття адвоката ОСОБА_1, в якій останній зазначив: «На заре моего конфликта с фейковой КДКА м. Києва, который разгорелся этой весной.....» «Адвокатская клоака проиграла мне все суды в чистую. В ноль.».

Вище вказане, на думку скаржника, свідчить, що адвокат ОСОБА_1 поводить себе неетично, коли розміщує такі дописи в соціальних мережах, що містять, на думку автора скарги, викривлену та неправдиву інформацію, яка паплюжить і підриває авторитет та престиж професійної діяльності адвокатури.

Судом встановлено, що листом члена КДКА Київської області № 117 від 27.02.2019 р. адвокат ОСОБА_1 був повідомлений про надходження до дисциплінарної палати скарги ГО «СТОП НЕЛЕГАЛ» стосовно нього і, одночасно з цим, запропоновано до 11.03.2019 р. ознайомитися з її матеріалами та надати свої пояснення.

11.03.2019 року до КДКА Київської області за вх. № 257 надійшли пояснення адвоката ОСОБА_1 б/н від 11.03.2019 p., в яких він зазначає, що ним, як адвокатом та як приватною особою не створювалися та не розміщувалися відповідні публікації в соціальній мережі, на які посилається заявник. Так само адвокат стверджував, що ним не створювалися та не розміщувалися такі публікації в жодному іншому джерелі інформації. На його думку, подана на нього скарга є очевидним тиском на нього, як адвоката, який представляє інтереси одного з клієнтів в судових та кримінальних провадженнях.

КДКА Київської області беручи до уваги викладене було складено довідку від 10.04.2019 року, відповідно до якої дисциплінарна палата дійшла висновку про виявлення ознак вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 , а й відтак і про наявність підстав для порушення дисциплінарної справи стосовно нього.

18.04.2019 року КДКА Київської області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 та призначено її розгляд на 29.05.2019 року, про що було повідомлено скаржника та адвоката ОСОБА_1

29.05.2019 року розгляд вказаної справи не відбувся, у зв`язку з оскарженням адвокатом ОСОБА_1 рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 18.04.2019 р. про порушення стосовно нього дисциплінарної справи.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №VI-014/2019 від 25.06.2019 р. скарга адвоката ОСОБА_1 про порушення стосовно нього дисциплінарної справи була залишена без задоволення, а рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 18.04.2019 р. про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 - залишено без змін.

17 липня 2019 року до КДКА Київської області разом із супровідним листом від 15 липня 2019 року за № 834/1 надійшло рішення ВКДКА від 25 червня 2019 року та матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1

17 липня 2019 року листом за вих. № 445 КДКА Київської області було повідомлено скаржника - ГО «СТОП НЕЛЕГАЛ» та адвоката ОСОБА_1 про засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області з розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1, яке відбудеться 25 липня 2019 року.

Згідно наявного в матеріалах справи копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, позивач про засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області був повідомлений належним чином, про що свідчить підпис уповноваженої ним особи від 22.07.2019 року.

У той же час, 25 липня 2019 року адвокат ОСОБА_1 на призначене засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області не з`явився, а матеріали справи не містять жодних листів позивача щодо причин неможливості його участі у засіданні, що свідчить про відсутність поважних причин неможливості його участі у такому засіданні.

25 липня 2019 року КДКА Київської області розгляд дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 було відкладено по суті на 25 вересня 2019 року, про що повідомлено її учасників.

19 вересня 2019 року за вх. № 1138 до КДКА Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_1 про відкладення розгляду дисциплінарної справ у зв`язку з тим, що він саме 25 вересня 2019 року бере участь в конференції адвокатів Міжнародної асоціації адвокатів, де він буде доповідати і представляти українську адвокатуру, втім дисциплінарною палатою КДКА Київської області за результатами розгляду даного клопотання було відмовлено в його задоволені та вирішено слухати дисциплінарну справу за його відсутності.

Вказане вище свідчить про те, що КДКА Київської області було дотримано вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлених щодо розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1, оскільки позивач повторно не прибув на засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області з розгляду його дисциплінарної справи, а тому доводи останнього щодо порушення відповідачем його прав на участь в розгляді дисциплінарної справи щодо нього не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

25.09.2019 року дисциплінарною палатою КДКА Київської області прийнято оскаржуване рішення, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік.

Як вбачається з рішення відповідача, останнім було встановлено вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики.

При цьому, відповідачем констатовано систематичне та грубе порушення позивачем ст. 12, 57, 58, 59, 60 Правил адвокатської етики в публікації від ІНФОРМАЦІЯ_5 та констатовано факт притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження на підставі рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 19.06.2019 року.

У той же час, щодо правомірності прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09.06.2017 року, правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Згідно ст.2 Правил адвокатської етики, дія Правил поширюється, зокрема, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Статтею 12 вказаних Правил передбачено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Відповідно до ст.57 Правил адвокатської етики, участь адвоката у соціальних мережах (наприклад, але не обмежуючись: Facebook, Twitter, LinkedIn, Pinterest, Google Plus+, Tumblr, Instagram, Flickr, MySpace та інших), Інтернет-форумах та застосування ним інших форм спілкування в мережі Інтернет є допустимими, проте адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

Адвокат при користуванні соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет повинен дотримуватись своїх професійних обов`язків, передбачених чинним законодавством України, цими Правилами, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України.

Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати наступним принципам: незалежності; професійності; відповідальності; чесності; стриманості та коректності; гідності; недопущення будь-яких проявів дискримінації; толерантності та терпимості; корпоративності та збереження довіри суспільства; конфіденційності.

Відповідно до ч. 5 ст. 58 Правил адвокатської етики, адвокати повинні оцінити чи є обраний ними засіб спілкування у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет належним для отримання бажаного результату. При користуванні соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет адвокатам необхідно враховувати контекст, потенційну аудиторію та забезпечити чіткість та однозначність коментарів.

Згідно ст. 59 Правил адвокатської етики, адвокати при використанні соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому.

При встановленні контактів та спілкуванні у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах комунікації в мережі Інтернет адвокат повинен проявляти властиву професії стриманість, обережність та коректність, не допускати публічного надання коментарів адвокатами під час здійснення адвокатської діяльності, а так само і в якості особистих суджень, позицій іншого адвоката/представника у справі, в якій вони не беруть участі. Під час надання коментарів адвокатами по конкретним справам необхідно щоб такі коментарі не порушували положень чинного законодавства, Правил адвокатської етики, рішень З`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, а також відповідали вимогам до адвокатів та адвокатської діяльності, що встановлені чинним законодавством, Правилами адвокатської етики, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України.

Висловлювання адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 Правил адвокатської етики, адвокат у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах комунікації в мережі Інтернет повинен здійснювати спілкування з повагою, прийняттям та правильним (таким, що відповідає загальнолюдським цінностям) розумінням різноманіття культур світу, форм самовираження та засобів прояву людської індивідуальності. Адвокат у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет повинен без агресії сприймати думки, поведінку, форми самовираження та спосіб життя іншої людини або/та опонента, які відрізняються від його власних.

Судом встановлено, що під час розгляду дисциплінарної справи щодо позивача, як адвоката, відповідач виходив з того, що з Єдиного державного реєстру судових рішень (https://court.gov.ua) встановлено, що у провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва знаходилися справи № 826/5574/18 та № 826/8584/18 про визнання протиправним та скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 16 від 19 березня 2018 року та про визнання протиправним та скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 32 від 04.06.2018 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 3 (три) місяці.

Також, згідно інформації з Єдиного реєстру адвокатів України рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 32 від 04.06.2018 року було прийнято стосовно адвоката ОСОБА_1

КДКА Київської області під час проведення перевірки скарги Громадської організації «Стоп Нелегал» встановлено, що у мережі Facebook наявна сторінка ОСОБА_1, що містить зображення її користувача, візуально схожого на адвоката ОСОБА_1, яка за твердженням скаржника, є особистою сторінкою адвоката. З доданих до скарги скріншотів роздруківок вбачається, що у період з ІНФОРМАЦІЯ_5 р. на сторінці ОСОБА_1 у мережі Facebook була розміщена наступна інформація (дописи):

1) від 23 березня під назвою «Адвокатская клоака.», яка містила не етичні вислови стосовно членів дисциплінарної палата КДКА м. Києва. Допис було поширено трьома користувачами і отримав два коментарі: також у дописі були позначені окремі члени КДКА Київської області, які є користувачами мережі Facebook: ОСОБА_2, ОСОБА_3 , ОСОБА_4. Зі змісту допису вбачається, що його розміщення було пов`язано з порушенням дисциплінарною палатою КДКА м. Києва дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1;

2) від ІНФОРМАЦІЯ_3 під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_7», яка містила не етичні вислови стосовно громадян ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , критику роботи та не етичні вислови стосовно КДКА м. Києва. Допис було поширено чотирма користувачами і отримав двадцять один коментар;

3) від 3 червня під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_6», яка містила не етичні вислови та критику стосовно КДКА м. Києва та її членів, звинувачення у вчиненні останніми, спільно с громадянами ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , злочину (дачі та отриманні хабаря в розмірі 5 тисяч доларів США кожному члену «палати»; перешкоджанні діяльності адвоката; крадіжці). Допис було поширено чотирма користувачами; також у дописі були позначені окремі члени КДКА Київської області, які є користувачами мережі Facebook: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

4) від ІНФОРМАЦІЯ_5 (без назви) наступного змісту: «На заре моего конфликта с фейковой КДКА м. Києва, который разгорелся этой весной, ОСОБА_5 с ОСОБА_7 (кличка « ІНФОРМАЦІЯ_8») заказали ряд статей в сливных СМИ для попыток моей дискредитации. Одна из них називалась «Адвокатская клоака v ІНФОРМАЦІЯ_9. Под «ІНФОРМАЦІЯ_9» подразумевался ваш покорныш слуга. Статья содержала откровенную чернуху, разумеется анонимно. Я рад сообщить, что судебный счет в этом матче 5:0 в пользу «ІНФОРМАЦІЯ_9». Как Аргентина-Ямайка . Какая боль... «Адвокатская клоака» проиграла мне все суды в чистую. В ноль.». Отже, зазначений допис також містить не етичні вислови стосовно КДКА м. Києва, а також необгрунтовані звинувачення стосовно громадян ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , окремих ЗМІ, а зміст наведеної інформації пов`язаний з раніше викладеним у дописі від 23 березня під назвою «Адвокатская клоака.». Дописом поділилися два користувачі.

Суд зазначає, що відповідачем, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», позивача було правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише за публікацію розміщену ним ІНФОРМАЦІЯ_5.

При цьому, як вбачається з листа Голови КДКА м. Києва ОСОБА_10 (вих. № 2/639-18 від 19.11.2018 р.), копій скріншотів вказаних вище публікацій позивача, наявних в матеріалах адміністративної справи, публікація від ІНФОРМАЦІЯ_5 була розміщена позивачем на його сторінці в соцмережі Facebook, що спростовує відповідні доводи останнього.

У той же час, посилання позивача на прийняття відповідачем оскаржуваного рішення за його відсутності, без встановлення візуальної схожості позивача із зображенням в наданих скаржником скріншотів, судом не береться до уваги, оскільки наявність факту обізнаності автора публікацій з обставинами дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_1, судовими оскарженнями прийнятих КДКА м. Києва рішень у дисциплінарній справі, не могли бути відомі іншим особам, та в свою чергу доводить те, що вказані публікації були здійснені та розміщені саме адвокатом ОСОБА_1

Також суд звертає увагу, що дописи в соцмережі Facebook, проти публікації яких позивач заперечує в своєму позові, станом на час розгляду даної справи відсутні, що унеможливлює їх дослідження судом.

При цьому, суд зазначає, що відповідні дописи в соцмережі Facebook може вилучити зі своєї сторінки лише власник такої сторінки.

У той же час, суд звертає увагу, що позивачем не заперечувався факт веденням ним сторінки в соціальній мережі Facebook.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що зміст публікації від ІНФОРМАЦІЯ_5, викладеної на даній сторінці свідчить про демонстрацію неетичних поглядів позивача щодо КДКА м. Києва та грубе порушення ним ст. ст. 12, 57, 58, 59, 60 Правил адвокатської етики.

Крім цього, суд звертає увагу, що рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 19.06.2019р. адвоката ОСОБА_1 вже було притягнуто до дисциплінарної відповідальності і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Доказів визнання вказаного рішення протиправним та скасування, позивачем надано не було, як і не встановлено відповідних обставин під час розгляду даної справи, що саме по собі утворює наявність підстав для зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, визначених у п. 1 ч. 2 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Таким чином, факт грубого порушення позивачем Правил адвокатської етики та повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку повністю доведено відповідачем під час розгляду даної адміністративної справи, а відповідні доводи, викладені в позові ОСОБА_1 спростовані.

Беручи викладене вище, суд також зазначає, що враховуючи положення ст.52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням зазначених органів адвокатського самоврядування. Під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. При цьому рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Зазначені висновки викладені у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року по справі №826/5980/17 та від 30 жовтня 2019 року по справі №826/12473/17.

У відповідності до ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» обрання виду дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень колегіального органу, який при прийнятті відповідного рішення враховує обставини вчинення проступку, його наслідки, особу адвоката та інші обставини.

Аналогічна правова позиція вказана у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2019 року по справі №1340/3748/18.

Отже, здобувши право на зайняття адвокатською діяльністю, позивач взяв на себе обов`язок неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, порушення яких встановлено уповноваженим органом.

З урахуванням зазначеного, суд не знаходить підстав вважати застосоване до позивача Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на один рік таким, що явно не відповідає характеру вчиненого дисциплінарного проступку.

Таким чином, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.09.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

У відповідності до частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Під час розгляду справи доводи позивача були спростовані.

Натомість, відповідач діяв у відповідності до повноважень, наданих йому законодавством та в рамках чинного законодавства.

Згідно з ч. 5 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. В даному випадку позивач в силу норм Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору не звільнений та відомості щодо понесених відповідачами судових витрат відсутні, а тому судові витрати за рахунок позивача на користь відповідачів не стягуються.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко