Справа № П/320/30/20
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2020-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2020 року м. Київ № П/320/30/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департамент захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправним та скасування висновку, датованого 26.03.2019, та затвердженого начальником Департаменту захисту економіки Купранець І.М. 27.03.2019, винесеного за результатами службового розслідування за фактом порушення ОСОБА_1 службової дисципліни.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 та 169 КАС України.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 132 КАС Ураїни).

Положеннями абзацу 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Крім того, п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, відповідно до Закону України Закону України "Про Державний бюджет на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2 102,00 гривні.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3674-VI встанолвено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частинами 1 та 2 ст. 9 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Однак позивачем не подано до суду доказів сплати судового збору або докази, які свідчать про звільнення від сплати такого збору.

Натомість у позовній заяві зазначено про те, що ОСОБА_1 є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У позовній заяві позивач зазначив, що у спірному висновку було зазначено про порушення позивачем вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських та Порядку формування та ведення особових справ поліцейських.

Позивач зазначив, що на підставі спірного висновку Департаментом захисту економіки Національної поліції України було прийнято наказ «По особовому складу» від 28.03.2019 № 83 о/с, яким позивача було звільнено зі служби.

Суд зазначає, що предметом позову є оскарження висновку, прийнятого за результатами службового розслідування, а не вимоги про стягнення заробітної плати та поновлення позивача на службі, а тому, в даному випадку, позивач не є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI.

Таким чином за подання даного адміністративного позову слід сплати до спеціального фонду Державного бюджету України 840,80 грн. або надати докази звільнення від сплати судового збору.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 4 ст. 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 5 ст. 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Позивачем всупереч вимогам ст. 160-161 КАС України не було надано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: висновок службового розслідування від 26.03.2019; наказ Департаменту захисту економіки Національної поліції України «По особовому складу» від 28.03.2019 № 83 о/с; медична картка амбулаторного хворого від 01.10.2018, складена Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1»; листки непрацездатності від 01.10.2018 № 024374, від 08.10.2018 серії АДХ № 567804, від 07.11.2018 серії АДХ № 568543, від 12.11.2018 серії АДХ № 234452, від 26.11.2018 серії АДХ № 462780, від 22.12.2018 серії АДХ № 341478, від 04.02.2019 серії АДХ № 063178, від 15.03.2019 серії АДХ № 061360; довідки від 19.03.2019 б/н, від 29.03.2019 б/н, видані ПП «Клініка Медіком»; накази Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 19.09.2018 № 957 «Про призначення та проведення службового розслідування» та від 28.01.2019 № 98 «Про призначення та проведення службового розслідування».

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду належним чином засвідчені копії вказаних документів або подати заяву про їх витребування (у разі їх відсутності у позивача).

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак, ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 займав посаду начальника міжрайонного відділу № 4 (м. Київ) управління захисту економіки у м. Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відносно якого було ініційовано службове розслідування та винесено відповідний висновок від 26.03.2019 про результати службового розслідування за фактом порушення позивачем службової дисципліни.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що спір виник під час проходження позивачем публічної служби, у зв"язку з чим, строк звернення до адміністративного суду щодо скасування спірного наказу, становить один місяць.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, у позовній заяві позивач вказує, що строк звернення до суду не порушено, оскільки спірний висновок не отримував, вважає, що відповідно до ст. 233 КЗпП України перебіг місячного строку починається з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки, однак суд вважає дані твердження безпідставиними, оскільки у даній позовній заяві позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок від 26.03.2019, який складено за результатами службового розслідування за фактом порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а не поновити на роботі.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Окрему увагу необхідно акцентувати на тому, що при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 473/653/17 (ЄДРСРУ № 74991952).

На думку суду, посилання позивача на ст. 233 КЗпП України є безпіставними, оскільки предмет спору є висновок, який складено за результатами службового розслідування, а не поновлення на роботі.

Крім того, позивачем у позовній заяві чітко не зазначено про те, коли саме йому стало відомо про прийняття спірного висновку.

Суд звертає увагу позивача на ч. 2 ст. 123 КАС України, якою визначено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити, коли саме йому стало відомо про складання Департаментом захисту економіки Національної поліції України спірного висновку, надати докази на підтвердження таких пояснень та подати відповідне клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подачі до суду документу про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, належним чином засвідчені копії документів, а саме: висновок службового розслідування від 26.03.2019; наказ Департаменту захисту економіки Національної поліції України «По особовому складу» від 28.03.2019 № 83 о/с; медична картка амбулаторного хворого від 01.10.2018, складена Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1»; листки непрацездатності від 01.10.2018 № 024374, від 08.10.2018 серії АДХ № 567804, від 07.11.2018 серії АДХ № 568543, від 12.11.2018 серії АДХ № 234452, від 26.11.2018 серії АДХ № 462780, від 22.12.2018 серії АДХ № 341478, від 04.02.2019 серії АДХ № 063178, від 15.03.2019 серії АДХ № 061360; довідки від 19.03.2019 б/н, від 29.03.2019 б/н, видані ПП «Клініка Медіком»; накази Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 19.09.2018 № 957 «Про призначення та проведення службового розслідування» та від 28.01.2019 № 98 «Про призначення та проведення службового розслідування» або подати заяву про їх витребування (у разі їх відсутності у позивача), клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправним та скасування висновку - залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до суду документу про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, належним чином засвідчені копії документів, а саме: висновок службового розслідування від 26.03.2019; наказ Департаменту захисту економіки Національної поліції України «По особовому складу» від 28.03.2019 № 83 о/с; медична картка амбулаторного хворого від 01.10.2018, складена Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1»; листки непрацездатності від 01.10.2018 № 024374, від 08.10.2018 серії АДХ № 567804, від 07.11.2018 серії АДХ № 568543, від 12.11.2018 серії АДХ № 234452, від 26.11.2018 серії АДХ № 462780, від 22.12.2018 серії АДХ № 341478, від 04.02.2019 серії АДХ № 063178, від 15.03.2019 серії АДХ № 061360; довідки від 19.03.2019 б/н, від 29.03.2019 б/н, видані ПП «Клініка Медіком»; накази Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 19.09.2018 № 957 «Про призначення та проведення службового розслідування» та від 28.01.2019 № 98 «Про призначення та проведення службового розслідування» або подати заяву про їх витребування (у разі їх відсутності у позивача), клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності пропуску такого строку.

Роз`янити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАСУкраїни.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.