Справа № 260/95/20
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2020-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 січня 2020 рокум. Ужгород№ 260/95/20

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Калинич Я.М., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області (89000, Закарпатська область, Великоберезнянський район, смт. Великий Березний, вул. Шевченка, 28, ) про визнання дій протиправним та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, в якому просить суд: 1. Скасувати постанову головного державного виконавця Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Пекаря Івана Івановича про стягнення виконавчого збору від 17.07.2019 року у виконавчому провадженні №59433852, та постанову про відкриття виконавчого провадження №60307700 від 16.10.2019 року. 2. Скасувати постанову головного державного виконавця Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Пекаря Івана Івановича про стягнення виконавчого збору від 17.07.2019 року у виконавчому провадженні №59433969, та постанову про відкриття виконавчого провадження №60308091 від 16.10.2019 року.

Згідно з п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Перевіривши відповідність позовної заяви статтям 160, 161 КАС України, суд встановив наступне.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2102,00 грн.

Суд констатує, що позивачами подано адміністративний позо до суду через канцелярію 03 січня 2020 року, про що свідчить відбиток штемпелю Закарпатського окружного адміністративного суду (вх.№222/20).

Відповідно до прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачі просять скасувати постанови головного державного виконавця Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Пекаря Івана Івановича:

- про стягнення виконавчого збору від 17.07.2019 року у виконавчому провадженні №59433852 (боржник ОСОБА_2 );

- про відкриття виконавчого провадження №60307700 від 16.10.2019 року (боржник ОСОБА_2 );

- про стягнення виконавчого збору від 17.07.2019 року у виконавчому провадженні №59433969 (боржник ОСОБА_1 );

- про відкриття виконавчого провадження №60308091 від 16.10.2019 року (боржник ОСОБА_1 ).

Відтак, позивачами заявлено по дві окремі вимоги немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суддя зазначає, що при обрахуванні належної суми судового збору в рамках даного позову, було враховано Постанову Пленуму ВАС України від 05.02.2016 № 2 Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року N 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року N 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», якою визначено, що перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог немайнового характеру, звернених до суду, необхідно враховувати, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Таким чином, суддя зазначає, що заявлені вимоги, в даному випадку, не є пов`язаними.

Згідно із ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відтак, позивачам належало сплатити судовий збір у розмірі 1681,60 грн. (840,80 грн. х 2 вимоги немайнового характеру).

Судом встановлено, що позивачами додано до позовної заяви документи про сплату судового збору, а саме: квитанцію №2 від 26.12.2019 року, якою ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 768,40 грн. та квитанцію №3 від 26.12.2019 року, якою ОСОБА_2 сплатила судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Відтак позивачам слід доплатити судовий збір у розмірі 913,20 грн. за подання адміністративного позову немайнового характеру, окремими платіжними документами.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлено наступні платіжні реквізити: отримувач коштів: УК у м. Ужгороді, 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38015610, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA6084005; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;_______________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків-фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назви установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду де розглядається справа).

Статтею 94 КАС України визначено порядок подання письмових доказів та вимоги до них. Так, відповідно до частини другої вказаної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 «ДСТУ 4163-2003», відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення зазначених вимог позивачами до позовної заяви додані копії документів, які належним чином не засвідчені, оскільки подані копії документів.

Відповідно до частини першої статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Не засвідченні належним чином докази є недопустимими доказами у справі, така ж правова позиція викладена у Постанові Верховного суду від 11.07.2018 року (справа №904/8549/17).

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачі оскаржують до суду постанови від 17 липня 2019 року №59433852 та №59433969 про стягнення виконавчого збору та від 16 жовтня 2019 року №60307700 та №60308091 відкриття виконавчого провадження поза межами строку позовної давності.

Однак, право на звернення до суду із даним позовом позивачі реалізували лише 03 січня 2020 року (згідно відбитку поштового штампу на позовній заяві), без зазначення конкретних дат коли вони дізнались про оскаржувані постанови та обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на звернення до суду.

Таким чином, позивачами у позовній заяві не наведено доводів, а до матеріалів позову не надано доказів, що б підтверджували поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачам необхідно надати суду оригінали доказів сплати судового збору згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову; належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви у належній кількості; клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами на підтвердження поважності такого пропуску.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 243, 248 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Великоберезнянського міжрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області (89000, Закарпатська область, Великоберезнянський район, смт. Великий Березний, вул. Шевченка, 28, ) про визнання дій протиправним та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачам строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивачів, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачевам.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Я. М. Калинич