Справа № 160/1652/19
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 160/1652/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Новошицькій О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 в адміністративній справі №160/1652/19, ухвалене суддею Кальником В.В., по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області

про визнання протиправною та скасування постанови,-

в с т а н о в и В:

У лютому 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, у якій просило суд визнати протиправною та скасувати постанову від 06.02.2019 року №05.3-12/12 про накладення стягнення у вигляді штрафу в сумі 7272,40 грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 в задоволенні адміністоративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив прийняти нове рішення , яким задовольнити позовні вимоги .

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що усі вимоги технічного регламенту були виконані , споживачам доведена інформація про дату виготовлення та строк придатності товару у відповідності до ч.1 ст.15ЗУ «Про захист прав споживачів. Крім того, позивач зазначив, що жодним нормативно -правовими документами не заборонено проставляти на маркуванні додаткові символи та іншу технічну інформацію,необхідну для індефікації та простежуваності.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 28.12.2018 року та наказу від 30.01.2019 року №138-Од, у період 31.01-01.02.2019 року спеціалістами Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області була проведена позапланова перевірка магазину "Продукти-799" ТОВ "АТБ-Маркет" за адресою: м. Суми, вул. Кооперативна, 13, з питань дотримання законодавства про захист прав споживачів, дотримання правил роздрібної торгівлі продовольчими товарами.

Листом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.01.2019 року №3631-06/2569-03 отримано погодження на проведення позапланової перевірки позивача за зверненням заявника.

На початку перевірки керуючій магазину ОСОБА_2 було вручено направлення на позапланову перевірку від 30.01.2019 року №13. Під час проведення перевірки посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області спільно з представником позивача було оглянуто асортимент продукції, що є предметом звернення споживача, проведено фотофіксацію, оглянуто їх пакування. Перевірка здійснювалась зі здійсненням відеозапису.

Під час перевірки було виявлено ряд порушень чинного законодавства, які зафіксовано в акті перевірки від 31.01.2019 року №000013, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, видано припис про усунення порушень, виявлених під час перевірки. Зазначені акти були підписані керуючою магазину позивача ОСОБА_2 .

На підставі акту перевірки від 31.01.2019 року №000013 було винесено постанову про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України "Про захист прав споживачів" від 06.02.2019 року №05.3-12/12, та застосовано до ТОВ "АТБ-маркет" штраф у розмірі 7272,40 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами п. 29 Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 28.10.10 №487 (далі по тексту - Технічний регламент), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.11 за № 183/18921, інформацію про поживну (харчову) цінність зазначають у маркуванні харчового продукту як кількісні відомості, призначені для інформування споживача про поживні властивості продукту та енергетичну цінність (калорійність); інформація про поживну (харчову) цінність та енергетичну цінність (калорійність) повинна містити: інформацію про енергетичну цінність (калорійність) в кілоджоулях (кДж) та/або кілокалоріях (ккал) на 100 грамів або 100 мл продукту; інформацію про поживну (харчову) цінність, а саме: кількість білків, жирів, вуглеводів у грамах (г) на 100 грамів або 100 мл продукту. Інформацію про вміст білків, вуглеводів, жирів і енергетичну цінність (калорійність) можна не наводити, якщо їхня кількість в одноразовій порції або в 100 г (100 мл) харчового продукту становить менше 2 % від добової норми. У маркуванні харчового продукту його поживну (харчову) цінність зазначають поруч з енергетичною цінністю (калорійністю) харчового продукту. Поживну (харчову) цінність та енергетичну цінність (калорійність) не обов`язково зазначати для чаю, кави, оцту, мінеральної та питної води, кухонної солі, харчових добавок, ароматизаторів, спецій, прянощів.

Необхідно звернути увагу, що відповідно до п.1 Технічного регламенту він визначає загальні вимоги до маркування (етикетування) розфасованих харчових продуктів, які вводяться в обіг в Україні, що поширюються на маркування (етикетування) (далі - маркування) розфасованих продуктів харчування, що реалізуються кінцевому споживачу через оптову або роздрібну торговельну мережу, а також закладам ресторанного господарства (ресторанам, їдальням, лікарням та іншим аналогічним закладам). Так, відповідно до ч.2 п.2 Технічного регламенту для окремих видів розфасованих харчових продуктів відповідними актами законодавства, а в разі їх відсутності - нормативними документами можуть установлюватися додаткові вимоги до їх маркування, крім тих, що передбачені цим Технічним регламентом.

Згідно з п.3 Технічного регламенту маркування - усі слова, описи, знаки для товарів і послуг, назва марки, зображення чи символи, що стосуються харчових продуктів і розміщені на будь-якій упаковці, етикетці (стікері), споживчій тарі, контретикетці, кольєретці, ярлику, пробці, листку-вкладиші, документі, повідомленні, інших елементах упаковки, що супроводжують чи належать до цього виду харчових продуктів. За змістом п. 6 Технічного регламенту вимоги до маркування харчових продуктів повинні забезпечувати надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про харчовий продукт; у маркуванні, оформленні, рекламуванні харчових продуктів забороняється використання будь-якої інформації, яка вводить в оману споживача або містить інформацію щодо властивостей харчового продукту, яких у нього немає; маркування харчових продуктів повинно містити таку обов`язкову інформацію: 1) назву харчового продукту; 2) склад харчового продукту із зазначенням кількості інгредієнтів (складників); 3) кількість харчового продукту у встановлених одиницях виміру; 4) часові характеристики придатності харчового продукту; 5) умови зберігання харчового продукту; 6) умови та рекомендації використання, якщо харчовий продукт потребує особливих умов використання; 7) найменування та місцезнаходження і номер телефону виробника, фактичну адресу потужностей (об`єкта) виробництва, а для імпортованих харчових продуктів - найменування та місцезнаходження і номер телефону імпортера; 8) найменування та місцезнаходження і номер телефону підприємства, яке здійснює функції щодо прийняття претензій від споживача, у разі якщо цим підприємством не є виробник; 9) номер партії виробництва; 10) інформацію про наявність чи відсутність у складі харчового продукту генетично модифікованих організмів (визначається чинним законодавством); 11) інформацію щодо місця походження для харчових продуктів, які лише упаковані або розфасовані в Україні; 12) поживну (харчову) цінність із позначенням кількості білків, вуглеводів та жирів у встановлених одиницях виміру на 100 г (100 мл) харчового продукту та енергетичної цінності (калорійності), вираженої в кДж та/або ккал на 100 г (100 мл) харчового продукту; 13) застереження щодо споживання харчового продукту певними категоріями споживачів (дітьми, вагітними жінками, літніми людьми, спортсменами та алергіками), якщо такий продукт може негативно впливати на їх здоров`я при його споживанні; 14) позначення знака для товарів і послуг, за яким харчовий продукт реалізується (за наявності).

Приписами п.33 Технічного регламенту визначено, що нормативно-правовими актами визначаються детальні правила щодо способу, у який зазначається вся або окрема обов`язкова інформація в маркуванні, перерахована в пункті 6 цього Технічного регламенту, за умови інформування споживача у місцях реалізації харчових продуктів, які:реалізуються кінцевому споживачу або в закладах ресторанного господарства без розфасовки; розфасовуються в торговельних приміщеннях на вимогу споживача на місці їх реалізації;розфасовуються безпосередньо перед їх реалізацією.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про стандартизацію» нормативний документ -документ, який установлює правила, загальні принципи чи характеристики різних видів діяльності або їх результатів; цей термін охоплює такі поняття як "стандарт", "кодекс усталеної практики" та "технічні умови".

Загальні правила та поняття необхідної інформації про харчові продукти, яка повинна наноситись на споживчу тару, встановлені ДСТУ 4518:2008 «Продукти харчові. Маркування для споживачів», який поширюється на харчові продукти вітчизняного та закордонного виробництва, що розфасовані у споживчу тару, які реалізують на території України через оптову або роздрібну торгівельну мережу, а також закладами ресторанного господарства, що безпосередньо пов`язані з обслуговуванням споживачів. Вимоги цього стандарту треба враховувати підприємствам торгівлі під час розфасовування продуктів із метою їх подальшого продажу споживачам. Інформацію передбачену вимогами цього стандарту, для харчових продуктів, які потребують подальшого фасування або пакування їх для безпосереднього продажу через роздрібну торгівельну мережу, надає продавець.

Згідно з пунктами 3.9, 3.19 ДСТУ 4518:2008 маркування харчового продукту - це опис, призначений для того, щоб проінформувати споживача щодо харчових якостей харчового продукту; споживче маркування - маркування, що містить інформацію щодо виробника, кількості, якості та ціни продукції, способів провадження з нею під час споживання, а також рекламує продукцію (ДСТУ 2887).

Як встановлено судом перщої інстнції, під час перевірки на яйцях, які реалізувались в магазині "Продукти-799" ТОВ "АТБ-Маркет" позивач реалізовував товар, який не відповідав вимогам щодо яєць харчових та відповідно заборонений до продажу.

Також, в ході перевірки було виявлено сир кисломолочний виробництва ПрАТ "Данон Кремез" "Простоквашино" з відсутньою необхідною, достовірною, доступною та своєчасною інформацією про продукцію, а саме: відсутня необхідна своєчасна інформація про зміст часових характеристик придатності (зберігання), який вказує не тільки на добу "вжити до", а й на години, хвилини придатності, що є порушенням статті 15 Закону України "Про захист прав споживачів" та пункту 14 Правил роздрібної торгівлі продовольчими товарами.

Окрім цього, поряд з датою виготовлення сиру 24.01.2019 зазначені цифри 01:28, що означають час виготовлення, а після дати вжити до 07.02.2019 вказані цифри 4466, за допомогою яких можна ідентифікувати перебіг технологічних процесів виробництва та фасування.

Крім того, про визнання факту виявлених порушень свідчить і те, що на керуючу магазину, як посадову особу, було складено протокол про адміністративне правопорушення від 31.01.2019 року СУ №000012 за порушення частини першої статті 155 КУпАП за реалізацію продукції з порушеннями вимог законодавства та постановою від 06.02.2019 року №05.3-11/12 було накладено штраф в сумі 170 грн., який остання добровільно сплатила, а відповідно, визнала виявлені в ході перевірки порушення.

Таким чином, під час перевірки було виявлено ряд порушень позивачем чинного законодавства, які не спростовуються позивачем ніякими належними та допустимими доказами, а відповідач навів достатньо доказів виявлених порушень з посиланням на норми чинного законодавства.

Так само, колегія суддів погоджується з висновком стосовно того, що що Закон не зобов`язує доводити факт реалізації простроченого товару, достатньо лише факту наявності його в суб`єкта господарювання під реалізацію.

З урахуванням вимог частини першої статті 6 Закону №1023-ХІ,І споживачам повинна надаватись продукція належної якості.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції. Доводи апеляційної скарги по суті повторюють правове обґрунтування заявлених позовних вимог, повністю розглянуті та спростовані судом першої інстанції, свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи, не знайшли. В межах доводів апеляційної скарги підстав для скасування оскаржуваного судового рішення не вбачається.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" -залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 р. - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Л.А. Божко

суддя Н.П. Баранник

суддя Ю. В. Дурасова