Справа № 405/3208/19
Суддя: Драний В. В.
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/3208/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді: Драного В.В.

при секретарі: Дерев`янко А.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького Ксеніча Віктора Миколайовича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (далі - Управління) Ксеніча Віктора Миколайовича про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення№ 14 від 23.04.2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн. за те, що він виконував роботи з капітального будівництва нежитлової будівлі (комерційного призначення, магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1») за адресою: АДРЕСА_1 (біля гриль-бару «ІНФОРМАЦІЯ_2») без дозвільних документів, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, яка не відведена для даного будівництва, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП. В обґрунтування позову вказав, що 27.03.2018 року, до винесення оскаржуваної постанови, він звернувся до відповідача із клопотанням про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення, який було призначено на 28.03.2019 року о 10:00 год., у зв`язку з тим, що його адвокат був зайнятий в іншій судовій справі. 16.04.2019 року позивач отримав листа від відповідача про те, що розгляд справи було перенесено на 04.04.2019 року. При цьому, про час та місце розгляду справи 18.04.2019 року позивач повідомлений не був, а оскаржувана постанова була винесена без нього. Вважає, що він був позбавлений можливості реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП, а під час розгляду справи не були з`ясовані обставини справи та не встановлено наявності вини у діях позивача. За таких обставин, просить визнати протиправною та скасувати оскаржувану постанову, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.05.2019 року відкрито провадження у даній справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідач 13.06.2019 року подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що згідно направлення від 26.02.2019 року № 436 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті «Будівництво магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1» біля гриль-бару «ІНФОРМАЦІЯ_2» на підставі звернення КП «ЖЕО № 1» Міської ради міста Кропивницького, за результатами якої встановлено, що ОСОБА_1 виконує роботи з капітального будівництва нежитлової будівлі без повідомлення про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, яка не відведена для даного будівництва, що було відображено у протоколі про адміністративне правопорушення від 12.032019 року. Також, 12.03.2019 року було винесено припис № 14 про усунення порушень вимог містобудівного законодавства з вимогою усунути порушення шляхом знесення самочинно побудованого об`єкта (комерційного призначення, магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1») за адресою: АДРЕСА_1 (біля гриль-бару «ІНФОРМАЦІЯ_2»). Вказав, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відкладався за клопотанням позивача, але 18.04.2019 року було винесено оскаржувану постанову. Вважає, що доводи позивача не підтверджені належними доказами, заходи архітектурно-будівельного контролю є законними, а тому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.

За таких обставин, суд вирішує справу без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Пилипенком В.В. 12.03.2019 року було складено протокол про адміністративне правопорушення № 14, за змістом якого ОСОБА_1 виконував роботи з капітального будівництва нежитлової будівлі (комерційного призначення, магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1») за адресою: АДРЕСА_1 (біля гриль-бару «ІНФОРМАЦІЯ_2») без дозвільних документів, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, яка не відведена для даного будівництва, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП.

18.04.2019 року начальник Управління Ксеніч В.М. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт № 25 від 12.03.2019 року, протокол № 14 від 06.03.2019 року, припис № 14 від 12.03.2019 року, складені за результатами позапланової перевірки, визнав ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а саме виконання робіт з капітального будівництва нежитлової будівлі (комерційного призначення, магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1») за адресою: АДРЕСА_1 (біля гриль-бару «ІНФОРМАЦІЯ_2») без дозвільних документів, а саме повідомлення про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці, яка не відведена для даного будівництва, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, та наклав на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Положеннями ч. 5 ст. 96 КУпАП визначено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Приписами п. 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно пп. 1 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають, зокрема, право: безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що перевірка дотримання позивачем як суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відносно порядку виконання робіт з капітального будівництва нежитлової будівлі здійснена працівниками відповідача з дотриманням вимог чинного законодавства.

Крім того, згідно ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Як вбачається з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України тягар доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на суб`єкта владних повноважень. При цьому, зазначене положення стосується доказування лише правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності), а не будь-яких обставин, що мають значення для справи.

Тобто, з цього випливає обов`язок сторін доказувати відповідні факти та наявність або відсутність обставин, що мають значення для вирішення справи. Цей обов`язок у рівній мірі покладається на обидві сторони. Кожна сторона повинна довести ті факти та обставини, на які вона посилається. Підставу позову повинен довести саме позивач.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 обґрунтовує протиправність оскаржуваної постанови лише тим, що відповідач не повідомив його про розгляд справи про адміністративне правопорушення, який відбувся 18.04.2019 року. Разом з тим, позивач не навів доказів протиправності оскаржуваної постанови з підстави відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Крім того доводи позивача, про те, що він був позбавлений можливості реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП, у зв`язку з тим, що він не був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, який відбувся 18.04.2019 року, спростовуються наступним.

Як випливає з позову, ОСОБА_1 було відомо про те, що розгляд справи за протоколом про адміністративне правопорушення № 14 від 12.03.2019 року відбудеться у приміщенні Управління 28.03.2019 року о 10:00 год., оскільки 27.03.2019 року він звернувся до відповідача із клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що його адвокат в цей час буде зайнятий у судовому засіданні у справі № 340/326/19. 29.03.2019 року Управління направило позивачу повідомлення про перенесення розгляду справи на 04.04.2019 року, яке позивач отримав 16.04.2019 року.

Тобто, відповідачем було вжито передбачених законом заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи, зокрема, направлено повідомлення за адресою, вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення, яке позивач отримав.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При цьому, суд звертає увагу, що рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В зв`язку з цим, суд вважає, що ОСОБА_1 в повній мірі було забезпечено право на участь в розгляді справи та останній своєю неявкою до Управління використав своє право на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Тому, суд вважає, що оскільки позивач належним чином повідомлявся про розгляд справи про адміністративне правопорушення, знав про те, що відповідач здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно нього, а відтак мав можливість реалізувати свої права, передбачені зокрема, ст. 268 КУпАП, однак таких дій ним вчинено не було, то відповідач правомірно виніс оскаржувану постанову за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова є законною та обґрунтованою і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а відтак відсутні належні правові підстави для її скасування, у зв`язку з чим, позовні вимоги до відповідача є безпідставними і задоволенню не підлягають, оскільки не підтверджуються матеріалами справи.

На підставі ст. ст. 1, 7, 188-42, 245, 251, 280 КУпАП, керуючись ст.ст. 8, 9, 12, 72-77, 241-246, 250, 286 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради м. Кропивницького Ксеніч Віктора Миколайовича (25006, м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 41) про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний