Справа № 120/3679/19-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2020-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

03 січня 2020 р. Справа № 120/3679/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Литвина Д.С.,

представника позивача: Зубань О.О.,

представника відповідача: Липовської Н.Ю.,

прокурора: Паука В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Прокуратура Вінницької області про визнання протиправним та скасування наказу

в с т а н о в и в :

11.11.2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвалою суду від 18.11.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження. Розгляд справи призначено в судове засідання на 10.12.2019 року.

Ухвалою суду від 10.12.2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Прокуратуру Вінницької області. Цією ж ухвалою розгляд справи відкладено на 24.12.2019 року.

23.12.2019 року на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи, в яких, серед іншого, зазначено, що даний адміністративний позов поданий з порушенням строку звернення до суду, визначеного частиною 5 статті 122 КАС України.

Ухвалою суду від 24.12.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу 5 - денний строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду заяви про поновлення строків звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску. Цією ж ухвалою призначено наступне судове засідання на 03.01.2020 року.

03.01.2020 року на виконання вимог ухвали суду від 24.12.2020 року представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду. В обґрунтування заяви зазначив, що твердження третьої особи не підтвердженні належними та допустимими доказами, оскільки в графі ознайомлені з оскаржуваним наказом, напроти підпису ОСОБА_1 стоїть дата 07.07.2019 року, а не 07.08.2019 року як вказує третя особа. На переконання представника позивача, помилково зазначена в наказі дата 07.07.2019 року не може слугувати належним та допустимим доказом ознайомлення позивача з наказом саме 07.08.2019 року, оскільки дата передує винесенню оскаржуваного наказу - 31.07.2019 року.

Крім того вказав, що ОСОБА_1 повідомляли про накладення дисциплінарного стягнення лише в усному порядку, з повним текстом даного наказу її не ознайомлювали і копії наказу не вручали, тому повним текстом оскаржуваного наказу та іншими матеріалами службового розслідування, які передували винесенню наказу, вона змогла ознайомитися 15.10.2019 року отримавши дані копії у відповідь на адвокатський запит.

В судовому засіданні 03.01.2020 року представник позивача підтримав клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Представник відповідача просила адміністративний позов залишити без розгляду з урахуванням мотивації наведеної у раніше поданих поясненнях третьої особи. При цьому, надала додаткові пояснення відповідальної особи, яка ознайомлювала ОСОБА_2 з оскаржуваним наказом. В яких зокрема зазначається, що ОСОБА_3 ознайомлюючи ОСОБА_2 з оскаржуваним наказом, де остання, допустивши механічну помилку невірно зазначила дату ознайомлення з наказом, а саме замість 07.08.2019 р. проставила 07.07.2019 р.

Прокурор просив адміністративний позов залишити без розгляду з мотивів наведених у його поясненнях від 23.12.2019 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, зазначає наступне.

Частинами 1, 3 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

В силу частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Стаття 123 КАС України передбачає наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №18 від 31.07.2019 року "Про застосування до працівника патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Разом з тим, із матеріалів справи вбачається, що про оскаржуваний наказ позивач дізналась 07.08.2019 року, що підтверджується розпискою про ознайомлення з наказом №18 від 31.07.2019 року (а.с. 21).

Крім того, в підтвердження обізнаності позивача щодо існування оскаржуваного наказу, представником відповідача надано пояснення відповідальної особи, в яких зокрема зазначається, що ОСОБА_3 ознайомлюючи ОСОБА_2 з оскаржуваним наказом, де остання, допустивши механічну помилку невірно зазначила дату ознайомлення з наказом, а саме замість 07.08.2019 р. зазначивши 07.07.2019 р.

Зазначені вище обставини, дають змогу обґрунтовано вважати, що про оскаржуваний наказ №18 від 31.07.2019 року позивач дізналась 07.08.2019 року, оскільки зазначена в розписці про ознайомлення з оскаржуваним наказом дата 07.07.2019 року, свідчить лише про описку.

Разом з тим, в поданій заяві про поновлення строку звернення до суду, представник позивача не наводить істотних перешкод чи труднощів, які б перешкоджали позивачу звернутись з даним позовом до суду в визначений законом строк, а лише вказує що твердження третьої особи, не підтвердженні належними та допустимими доказами.

Суд вважає за необхідне зазначити, що згідно норм ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Згідно ч.3 ст.90 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PEREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO№ 23452/94; CASE OF KREUZ v. POLAND № 28249/95).

Аналогічний правовий висновок викладений і в постанові Верховного Суду від 26.01.2018 року в справі №331/1154/17.

Зважаючи на наведене, суд зауважує, що в контексті спірної ситуації позивачем пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду, підстави наведенні представником позивача у клопотанні про поновлення строку звернення до суду не дають суду можливості для постановлення висновків щодо визнання поважними причин пропуску строку звернення з даним позовом до суду.

Обов`язковою умовою поновлення судом строків на звернення до адміністративного суду є існування поважної причини (певних обставин або обставини, за яких своєчасне здійснення процесуальної дії було неможливим або утрудненим) пропуску такого строку, про що зазначається та підтверджується матеріалами, що до неї додаються.

Враховуючи, що обставини, які встановлені судом, не спростовано представником позивача, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою без поважних причин.

Згідно частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу слід залишити без розгляду.

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Прокуратура Вінницької області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлений 13.01.2020 року.

Суддя Дончик Віталій Володимирович