Справа № 160/13518/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 січня 2020 року Справа 160/13518/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправним та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії відповідача - Дніпропетровського обласного територіального центра комплектування та соціальної підтримки, щодо визначення розмірів окладів за посадою та військовим званням, які були зазначені у довідці про розміри грошового забезпечення та надані в березні-квітні 2018 року до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області для проведення перерахунку пенсії позивача;

- зобов`язати відповідача - Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки здійснити перерахунок розмірів посадових окладів за посадою та за військове звання ОСОБА_1 , відповідно до положень приміток додатків 1 та 14 до Постанови №704, з зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з показника «50% розміру мінімальної заробітної плати», встановленого законом на 01.01.2018 року та множенням даного показника на відповідні тарифні коефіцієнти та зобов`язати відповідача направити відповідну довідку про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області для перерахунку пенсії позивача з 01.01.2018 року.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За змістом пунктів 4-5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача (пункт 9 частини 5 статті 160 КАС України).

Як передбачено частиною 4 статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В ході перевірки матеріалів позовної заяви суд встановив, що у прохальній частині позову не конкретизовано, яка саме довідка про розміри грошового забезпечення була складена відповідачем протиправно.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем одночасно із позовною заявою подано заяву про поновлення строків звернення до суду, в обґрунтування якої вказано, що у листопаді 2019 року ОСОБА_1 стало відомо, що на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №160/3228/19 Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки зобов`язаний оформити та надати оновлену довідку до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про розмір грошового забезпечення військового пенсіонера для перерахунку його пенсії з 01.01.2018 року, з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти. В результаті проведеного аналізу, позивач дійшов висновку, що посадовими особами відповідача під час проведення розрахунку розмірів окладів за посадою та військовим званням в березні - квітні 2018 року були допущені порушення вимог нормативних актів, тобто протиправно було використано показник «прожиткового мінімуму для працездатних осіб», а не показник «50% мінімальної заробітної плати», внаслідок чого позивач щомісячно недоотримує певну частину пенсії без її повернення та компенсації.

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за змістом статті 122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

За таких обставин, обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказані в заяві позивача про поновлення строку звернення до суду, не вбачаються судом поважними причинами пропуску строку.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням в прохальній частині дати та номеру довідки про розмір грошового забезпечення, яка на думку позивача була складена з порушенням норм діючого законодавства, та надати копії позовної заяви відповідно до кількості часників справи;

- додаткові обґрунтування поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду із відповідними доказами.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправним та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева