Справа № 440/4001/19
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2020-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2020 року м. ПолтаваСправа № 440/4001/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Костенко Г.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

21.10.2019 ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області (надалі - відповідач), в якій просить:

- визнати протиправними дії Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області щодо повернення пакету документів за заявою щодо надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки (забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок з будівлями до 500 кв.м.) на "Нове будівництво житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 " у відповідності до листа управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області №28-05/1554/33 від 25.09.2019;

- зобов`язати Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області надати ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок з будівлями до 500 кв.м.) на "Нове будівництво житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 " після надання ОСОБА_1 пакету документів: засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності на земельну ділянку та ескізні наміри забудови земельної ділянки "Нове будівництво житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на неправомірну, як на його думку, поведінку відповідача, яка виявилася у безпідставній відмові у видачі будівельного паспорта, що призвело до обмеження права особи на вільне користування належною на праві власності земельною ділянкою за її цільовим призначенням.

Ухвалою суду від 28.10.2019 позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Після усунення недоліків, ухвалою від 11.11.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Жодних заперечень проти розгляду даної справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) до суду від учасників справи не надходило.

Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву (а.с.23-24) зазначив, що з врахуванням обмежених законодавчо встановлених можливостей містобудівної документації (генерального плану міста) в плануванні забудови міста, що пов`язані з відсутністю історико-архітектурного опорного плану, надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки для нового будівництва неможливе до розроблення історико-архітектурного опорного плану, що розцінюється як невідповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні, тому позивачу правомірно відмовлено в задоволенні заяви про надання містобудівних умов та обмежень.

Згідно з частиною третьою статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Відповідно до вимог частини першої статті 263 КАС України справу розглянуто у порядку письмового провадження, у зв`язку з чим на підставі частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до таких висновків.

На підставі договору купівлі-продажу від 23.02.2018 ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,1000 га, що розташована: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:003:0954 та яка призначена для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, (а.с.26-27).

Як стверджує позивач, з метою будівництва житлового будинку та господарських споруд він звернувся до відповідача із заявою про видачу будівельного паспорта до відповідача (а.с.25).

25.09.2019 начальник Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області Волощенко О.Г. надав заявнику лист-відповідь №28-05/1554/33, яким повідомив наступне (а.с.10):

Відповідно до п.9 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №92 "Про внесення змін до Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць": у разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону.

З 01 січня 2019 року за умови відсутності затвердженого в установленому порядку ІАОП будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим. Проектна документація на вищезазначені види будівництва в історичних населених місцях повинна розроблятися виключно відповідно до затвердженого в установленому порядку ІАОП.

На сьогоднішній день місто Кременчук не має затвердженого в установленому порядку ІАОП.

На пленарному засіданні сесії Кременчуцької міської ради, яке відбулося 13.12.2018, було розглянуто питання внесення змін в Програму розробки містобудівної документації в місті Кременчуці на 2016-2020 роки, а саме: доповнення її розділом "11. Розроблення історико - архітектурного опорного плану міста Кременчука" з терміном виконання - 2019 рік.

На підставі вищевикладеного, відповідно до п. 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 та п.7 Стандарту надання адміністративних послуг, затвердженого рішенням виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області від 17.01.2014 № 23 зі змінами, затвердженими рішенням виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області від 15.08.2016 №722 та від 01.03.2019 №287, та на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №92, у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, управління містобудування та архітектури повертає додані до заяви документи.

Вбачаючи протиправність у таких діях відповідача, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам та запереченням з цього приводу, суд виходить з такого.

Стаття 2 Земельного кодексу України встановлює, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).

Згідно зі ст. 38 Земельного кодексу України до земель житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, які використовуються для розміщення житлової забудови, громадських будівель і споруд, інших об`єктів загального користування.

Відповідно до ст. 39 Земельного кодексу України використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм.

Громадянам України, у відповідності до ст. 40 Земельного кодексу України, за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування можуть передаватися безоплатно у власність або надаватися в оренду земельні ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і гаражного будівництва в межах норм, визначених цим Кодексом. Понад норму безоплатної передачі громадяни можуть набувати у власність земельні ділянки для зазначених потреб за цивільно-правовими угодами.

Як свідчать обставини справи, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,1000 га, що розташована: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:003:0954; цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

З метою будівництва житлового будинку та господарських споруд позивач звернувся до відповідача із заявою про видачу будівельного паспорта до відповідача.

Однак, у видачі такого паспорта йому було відмовлено через те, що у відповідності до постанови КМУ від 21.02.2018 №92 проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт у межах історичного ареалу має розроблятись з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування. Однак, історико-архітектурний план м.Кременчука станом на сьогодні ще не затверджено.

Надаючи правову оцінку таким діям відповідача, суд виходить із критерію, закріпленого п. 2 ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідно до якого у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Вказаний критерій слід розуміти, як принцип використання повноваження з належною метою. Належною є та мета, що визначена в законі або випливає з його цілей. Якщо мету повноваження в законі не визначено, то слід виходити із загальної мети, яка визначена у статті 3 Конституції України - утвердження і забезпечення прав людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до частини першої статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

У відповідності до частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини четвертої статті 373 ЦК України власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Згідно з частин 1-3 статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних санітарних, екологічних га інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до п.п. 7 та 8 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

За приписами абзацу другого частини другої статті 24 вказаного Закону забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Частинами 1, 3, 4 статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за № 902/9640 (далі по тексту Порядок № 103).

Згідно з п. 2.1 Порядку №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: - заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; - засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; - ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); - проект будівництва (за наявності); - засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Тобто, Порядком №103 передбачено вичерпні підстави для повернення замовнику пакету документів для видачі будівельного паспорту.

Суд вважає, що вказана підстава у видачі будівельного паспорту є необґрунтованою, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2.4 Порядку №103 підставою відмови є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Проте відповідачем підставою відмови у видачі паспорту позивачу зазначено відсутність історико-архітектурного опорного плану міста Кременчук.

Тобто підставою відмови вказано неіснуючі державні будівельні норми, стандарти та правила.

Суд звертає увагу, що відповідно до змісту листа від 25.09.2019 №28-05/1554/33, на пленарному засіданні сесії Кременчуцької міської ради, яке відбулося 12.12.2018, було розглянуто питання внесення змін у Програму розробки містобудівної документації в місті Кременчуці на 2016-2020 роки, а саме: доповнення її розділом "11. Розроблення історико - архітектурного опорного плану міста Кременчука" з терміном виконання - 2019 рік.

Відповідачем не надано до суду доказів завершення процедури розробки історико - архітектурного опорного плану міста Кременчука.

У зв`язку з цим суд зауважує, що бездіяльність відповідного суб`єкта владних повноважень з приводу незатвердження історико - архітектурного опорного плану не може бути підставою для створення позивачеві перешкод для реалізації його прав, оскільки незатвердження цього плану не залежить і не може залежати від волі позивача.

Бездіяльність такого суб`єкта владних повноважень з приводу незатвердження історико - архітектурного опорного плану не є предметом дослідження в рамках даного публічно-правового спору, але незатвердження історико - архітектурного опорного плану не може бути підставою для обмеження прав позива.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відмова відповідача у наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки порушує право позивача на забудову належної йому земельної ділянки в межах її цільового призначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності свого рішення, викладеного в листі від №28-05/1554/33 від 25.09.2019.

За таких обставин, приймаючи до уваги встановлені фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими врегульовано спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправними дій Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області щодо відмови ОСОБА_1 у наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки на "Нове будівництво житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (пункт 3); визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії (пункт 4).

Частинами 3 та 4 ст. 245 КАС України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

У відповідності до п. 2.1 Порядку №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

В силу пункту 2.4 Порядку №103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.

Позивачем не підтверджено, чи відповідають його наміри як забудовника вказаним вимогам і чи здійснював відповідач перевірку отриманих документів за цим критерієм.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Завдання судочинства досягаються шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Отже, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи на вищевикладене, суд, з метою повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 24.09.2019 (реєстраційний номер 25/28-01/117917) про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки загальною площею 0,1 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:003:0954.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Таким чином, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають витрати зі сплати судового збору у сумі 384,20 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області (площа Перемоги, 2, м.Кременчук, Полтавська область, 39600, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області щодо відмови ОСОБА_1 у наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки на "Нове будівництво житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 24.09.2019 (реєстраційний номер 25/28-01/117917) про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки загальною площею 0,1 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:003:0954.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області () на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 384,20 (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Г.В. Костенко