Справа № 160/8697/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 листопада 2019 року Справа № 160/8697/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Держави Україна в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

09.09.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Держави Україна в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Держави України в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, яка виявилась у порушенні механізму, порядку, шаблону розгляду його заяви від 10.05.18 року, згідно порядку ст.18, 19 ЗУ «Про звернення громадян», ч. 1, 2, 8 ст. 11 Закону України «Про державну службу»;

- притягти до адміністративної відповідальності і зобов`язати Державу Україну в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради протягом 15-ти днів вжити заходів для забезпечення права інваліда ОСОБА_2 на попередження за можливістю страждань і болю згідно заяви від 10.05.18 р.;

- захистити права позивача бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 10.05.18 р. та права викривати недоліки в роботі Держави Україна в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради для впливу на поліпшення роботи установи, для відстоювання своїх прав і законних інтересів шляхом їх визнання окремим пунктом рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.09.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.

Копію вищенаведеної ухвали направлено на зазначену в адміністративному позові адресу позивача.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.09.2019 року позивачем було отримано 21.10.2019 року, таким чином строк на усунення недоліків спливав 31.10.2019 року.

28.10.2019 року від позивача на адресу суду надійшла заява про відкриття провадження по справі після усунення недоліків, у якій позивач просить суд:

- вважати виконаними вимоги ухвали від 13.09.2019 р.;

- поновити строк звернення до суду в зв`язку з зазначеними в заяві причинами пропуску;

- ухвалою визнати розгляд справи, який буде проводитися за правилами загального позовного провадження з призначенням в Тернівському райсуді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області відеоконференції за участю позивача при розгляді позову позивача.

Як додаток №1 до заяви позивачем було зазначено: «паспорт надам в судовому засіданні».

Як додаток №2 до вищевказаної заяви позивачем було надано заяву про витребування доказів від 22.10.2019 року, у якій позивач просить суд ухвалою витребувати у виконавчого комітету Тернівської районної у м.Кривий Ріг ради наступні документи, а за їх відсутності запропонувати зазначити причини:

- рішення, постанови, тобто правові акти якими керувалися при розгляді заяви від 10.05.18 р.

- підтвердження отримання позивачем нормативно-правових актів щодо заяви позивача від 10.05.18 р;

- вихідний номер і дату відправки позивачеві повідомлення про день, час і місце розгляду його заяви від 10.05.18 р. та поштове повідомлення, що позивач таке повідомлення отримав;

- документ, де зазначено особи, час, день, місце, де розглядалась заява позивача від 10.05.18 р.;

- встановити строк подання доказів;

- поновити строк для клопотання про витребування доказів;

- заяву про витребування доказів від 22.10.2019 р. розглянути без участі позивача та викласти ухвалою з цього питання своє рішення під час судового розгляду ч. 2 ст. 241, ч. 5 ст. 243 КАС України;

- копію заяви від 10.05.18 р.

В обґрунтування заяви про витребування доказів позивачем зазначено, що підставами для витребування доказів є те, що ці докази має відповідач і те, що документація виділена в окрему групу, що обумовлено її винятковою важливістю і рядом особливостей документообігу і діловодства. Крім того, позивач вказує, що позивач також повинен мати право отримати документи, що знаходяться у володінні державної установи, але які остання не використовує в своєму захисті в суді і які не долучені судом до справи. Відповідач не надав доказів, що він не порушив право позивача на інформацію, права на ліквідацію перешкод при здійсненні прав та законних інтересів позивача та право викривати недоліки в роботі відповідача для відстоювання його прав і законних інтересів відповідно до Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, ст. 3, 11 Закону України «Про державну службу», Закону України «Про звернення громадян», Закону України «Про інформацію» та ст. 3, 8, 22, 28, 34, 55, 68 Конституції України.

Суд зазначає, що згідно з частиною 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Поряд із цим, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що в порушення вищенаведених норм до клопотання про витребування доказів не було надано доказів вжиття заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цих доказів самостійно.

З огляду на вищезазначене, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Отже, позивачем не було виконано вимоги ухвали суду від 13.09.2019 року в частині надання доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Крім цього, суд звертає увагу, що позивачем не було надано до суду уточненої позовної заяви з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, а також її копії для направлення відповідачу у справі.

В тексті заяви про відкриття провадження по справі від 22.10.2019 року ОСОБА_1 зазначено, що позовні вимоги не створюють суду об`єктивних перешкод на стадії прийняття рішення про відкриття провадження, оскільки позовні вимоги за суттю, це бажаний для позивача спосіб захисту судом прав чи інтересів, які він вважає порушеними.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Предметом розгляду справи є правомірність дій відповідача щодо розгляду заяви (запиту) від 10.05.2018 року. Проте, в порушення вищевказаних норм, до суду не надано доказів на підтвердження факту направлення (вручення) вказаного запиту на адресу відповідача та отримання вказаного запиту відповідачем.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. До суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 46 КАС України визначено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Частиною 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Статтею 53 КАС України врегульовані питання участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Так, частиною статті вказаної статті передбачено, що у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що для реалізації права звернення до адміністративного суду в інтересах інших осіб певна особа має бути наділена відповідною адміністративною процесуальною дієздатністю. Крім того, таке право має бути визначено відповідною нормою закону, а також надати до суду докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Аналогічна правова позиція кореспондується Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.04.2019 року по справі №804/5312/17 (провадження №К/9901/29711/18).

В порушення вищенаведених норм, позивачем до суду не було надано жодних доказів, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах ОСОБА_2 .

Таким чином, подана ОСОБА_1 позовна заява з урахуванням заяви про відкриття провадження по справі після усунення недоліків від 22.10.2019 не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що у встановлений судом строк, позивач не усунув недоліки позовної заяви в повному обсязі.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд зазначає, що станом на 04.11.2019 року позивач не виконав вимоги ухвали суду в повному обсязі.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 77, 80, 120, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про витребування доказів у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Держави України в голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Солод Віталія Михайловича про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та притягнення до адміністративної відповідальності- відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі голови виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Солод Віталія Михайловича про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та притягнення до адміністративної відповідальності- повернути позивачеві.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з матеріалами адміністративного позову.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно