Справа № 520/14476/19
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2020-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

02 січня 2020 р. Справа № 520/14476/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зінченко А.В., розглянувши адміністративний позов Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003, ) до Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області (вул. Сумська, буд. 61,м. Харків,61022, ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду в якому просить суд зобов`язати Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області внести зміни в актовий запис про смерть № 4419 від 17.03.2015 року, складений на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала в квартирі АДРЕСА_1 , змінивши ім`я на ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання, встановлені ч.1 ст. 171 КАС України, суддя вказує наступне.

Позивач вказував, що на теперішній час є судове провадження про визнання нерухомого майна відумерлою спадщиною, але є чинний актовий запис про смерть № 4419 від 17.03.2015 року, складений на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала в квартирі АДРЕСА_1 , змінивши ім`я на ОСОБА_1 .

Така обставина, на думку позивача, може в подальшому утруднити здійснення права власності територіальною громадою міста Харкова в особі Харківської міської ради на майно, що раніше належало померлій особі щодо його володіння, користування та розпорядження.

13 листопада 2019 року Юридичним департаментом Харківської міської ради було подано, за місцем зберігання актового запису цивільного стану, через канцелярію Харківського МВ ДРАЦСу лист щодо необхідності внеси відповідні зміни до актового запису про смерть ОСОБА_1 № 4419 від 17.03.2015 року.

Згідно відповіді Харківського міського відділу ДРАЦСу від 04.12.2019 було відмовлено у здійсненні такої дії через відсутність законних на те підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад (хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції), але й спеціальні підстави виникнення, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Відповідно до ст.49 ЦК України актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Актами цивільного стану є народження фізичної особи, встановлення її походження, набуття громадянства, вихід з громадянства та його втрата, досягнення відповідного віку, надання повної цивільної дієздатності, обмеження цивільної дієздатності, визнання особи недієздатною, шлюб, розірвання шлюбу, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, зміна імені, інвалідність, смерть тощо. Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.

Аналогічні за змістом приписи закріплені у ст.2 Закону України від 01.07.2010 року №2398-VI "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" (надалі - Закон №2398-VI).

Відповідно до ч.1 ст.22 Закону № 2398-VI внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач, звертаючись із заявою до відповідача просив внести зміни до актового запису про смерть для прийняття у комунальну власність квартири територіальною громадою міста Харкова в особі Харківської міської ради.

Отже спірні правовідносини пов`язані з відмовою відповідача внести зміни до актового запису про смерть, що заважає реалізації переходу права власності на нерухомість.

Відтак, позов подано з метою реалізації прав власності територіальної громади міста Харків в особі позивача.

У позовній заяві відсутні доводи щодо неправомірності вказаної відмови відповідача, а лише вимога позивача зобов`язати відповідача внести зміни до актового запису.

У справах про оскарження відмови внести за заявою зміни до актового запису цивільного стану суд за правилами адміністративного судочинства вивчає наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, зокрема, перевіряє чи відповідні рішення прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення. Завдання адміністративного суду у таких справах полягає, насамперед, у перевірці додержання процедури розгляду та прийняття органом реєстрації актів цивільного стану відповідного рішення. Адміністративний суд, розглядаючи такі справи, не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року (справа № 807/45/17).

Таким чином, позивач звертаючись до суду з позовною заявою мав намір вирішити питання про внесення змін до актового запису, отже, спір у цій справі не має ознак публічно-правового та підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо: позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно ч.5,6 ст. 171 КАС України, повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається. У разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Підсумовуючи наведене, у відкритті провадження належить відмовити, оскільки вказаний спір має бути вирішено відповідним місцевим загальним судом в порядку, передбаченому ЦПК України.

Керуючись ст.ст.170, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом Харківської міської ради до Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Зінченко А.В.