Справа № 813/32/17
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/32/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі колегії: головуючого-судді: Гулкевич І.З., суддів: Гавдика З.В., Мартинюка В.Я., секретар судового засідання: Іванес Х.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Соломія-Сервіс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису,-

встановив:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства «Соломія-Сервіс» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.12.2016 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач дійшов помилкового висновку про порушення Підприємством ст. 29, ч.2 п.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», а також ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», та ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», оскільки Позивач не проводив капітальних ремонтів, а проведені підрядником роботи є фактичними, що підпадають під ознаки поточного ремонту, тому не відносяться до будівельних робіт, а отже і не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою судді від 04.01.2017 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, за правилами Кодексу адміністративного судочинства України в редакції, чинній до 15.12.2017 року.

Протокольною ухвалою суду замінено відповідача з Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

26.01.2017 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України подано заперечення на позовну заяву, в якому зазначено, що Держархбудінспекція під час винесення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.12.2016 року діяла в межах компетенції, в порядку визначеному чинним законодавством та без будь-яких порушень. Також Відповідачем зазначено проводити розгляд адміністративної справи без участі представника Держархбудінспекції.

Ухвалою суду від 13.02.2017 року провадження у справі зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 02.10.2017 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 06.11.2017 року провадження у справі зупинено для проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 21.10.2019 року поновлено провадження у справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

19 грудня 2016 р на підставі письмового звернення Ізяславської райдержадміністрації від 05.12.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Приватного підприємства «Соломія-Сервіс».

За результатами перевірки було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівель норм, стандартів і правил від 19.12.2016 року.

19.12.2016 року відповідачем було оформлено протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у якому задокументовано порушення позивачем вимог ст. 29, ч.2 п.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», а також ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

19.12.2016 року відповідачем винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у якому зобов`язано Приватне підприємство «Соломія-Сервіс» усунути виявлені порушення до 19 березня 2017 року.

Не погоджуючись з прийнятим приписом Позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

При прийнятті рішення суд керувався наступним.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 та ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294, Державна архітектурно - будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце прем`єр- міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду.

У відповідності до пп. 9, 12 пункту 4 того ж Положення, Державна архітектурно - будівельна інспекція України у визначених законодавством випадках проводить перевірки: відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів (у тому числі наявності у виконавця будівельних робіт сертифікатів на будівельні матеріали, вироби і конструкції) та іншої документації; дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізації заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Підпунктами 6 та 7 п. 6 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України передбачено, що Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право видавати у визначених законодавством випадках обов`язкові до виконання приписи; складати акти перевірок у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до п. 7 того ж Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Судом встановлено з матеріалів справи, що перевірка Приватного підприємства «Соломія-Сервіс» була проведена на підставі письмового звернення Ізяславської райдержадміністрації від 05.12.2016 №45/25-20-2648/2016.

На виконання вищевказаного звернення, посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Приватним підприємством «Соломія-Сервіс» та виявлено порушення ст. 29, ч.2 п.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», а також ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», про що складений відповідний акт, а також видано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.03.2017.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно вимог частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт є правопорушенням у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена Законом № 208/94-ВР.

Відповідно до абзацу шостого частини першої статті 4 Закону України від 20 травня 1999 року № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» поняття будівництво включає: нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

Відповідач під час перевірки дійшов висновку, що позивач здійснював будівельні роботи, а саме проведення будівельних робіт з капітального ремонту - утеплення фасаду, замінна віконних та дверних прорізів і улаштування нових сантехнічних приладів.

Так, Державний комітет України з будівництва та архітектури у своєму листі від 30.04.2003 року № 7/7-401 зазначив, що капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Отже, до капітального ремонту відносяться роботи, пов`язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення з заміною конструктивних елементів споруди, а при поточному ремонті заміни конструктивних елементів споруди не відбуваються.

Як встановлено судом з матеріалів справи, відповідно до договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста від 13.07.2016 року та акту прийому-передачі будівлі від 13.07.2016 року приміщення І поверху нежитлової будівлі аптеки з підвалом передано у строкове платне користування ПП «Соломія-Сервіс».

Згідно з п. 1.4. цього Договору будівля приміщення аптеки потребувала проведення поточного і капітального ремонту.

За зверненням Приватного підприємства «Соломія-Сервіс», з метою використання орендованого майна за призначенням, виконавчим комітетом Ізяславської міської ради прийнято рішення № 109 від 27.10.2016 року, яким погоджено проведення поточних ремонтних робіт та перепланування орендованого приміщення (без порушення несучих конструкцій) в м. Ізяслав по вул. Шевченка, 28.

Судом встановлено, що в акті перевірки від 19.12.2016 відповідач дійшов висновку, що позивачем було здійснено роботи з утеплення фасаду, заміна віконних та дверних прорізів і улаштування нових сантехнічних приладів, які віднесені до капітального ремонту.

Однак з такими твердженнями відповідача суд не погоджується, оскільки до капітального ремонту відносяться роботи, пов`язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення з заміною конструктивних елементів споруди, а при поточному ремонті заміни конструктивних елементів споруди не відбуваються. Поняття «капітальний ремонт» і «поточний ремонт» збігаються за назвою виконуваних робіт, проте при капітальному ремонті експлуатація будівлі за цільовим призначенням призупиняється, а при поточному ремонті ні. Якщо після поточного ремонту відновлюється можливість експлуатації конструкцій та систем будівлі, як правило, без їх повної заміни та без покращення експлуатаційних показників, то при капітальному ремонті ці ознаки повністю або частково мають місце.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, що міститься у постанові від 27 лютого 2012 року у справі № 21-419а11 та постановах Верховного Суду України від 25 вересня 2018 року у справі №824/207/16-а та від 26 червня 2018 року у справі №464/2254/17.

При цьому, судом не береться до уваги висновки експертиз №1002 від 17.08.2017 та №24419/17-42/1246/19-26 від 16.07.2019, оскільки при проведенні експертиз, експертами не взято до уваги те, що поняття «капітальний ремонт» і «поточний ремонт» збігаються за назвою виконуваних робіт. Як встановлено в судових засіданнях, позивачем було здійснено роботи для підтримання належного стану приміщення та можливості його подальшого використання відповідно для мети та предмету діяльності. Крім того, експлуатація будівлі під час ремонту не припинялася, тому такі роботи не підпадають під визначення капітального ремонту.

Також, судом було допитано в якості спеціаліста- експерта ОСОБА_1 , який зазначив, що згідно з Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд поняття «капітальний ремонт» і «поточний ремонт» збігаються за назвою виконуваних робіт. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, тоді комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту, але в цілому вважаються поточним ремонтом. В даному випадку експертом встановлено, що експлуатація будівлі за адресою вул. Шевченка, 28 у м. Ізяслав, Хмельницької області під час ремонту не припинялася, орендовані приміщення використовувались за цільовим призначенням.

Відтак, судом не береться до уваги заперечення відповідача, висновки експертиз, оскільки судом встановлено, що здійснені позивачем роботи не є капітальним ремонтом, а здійснено ним фактичні роботи, які підпадають під ознаки поточного ремонту, тому не відносяться і до будівельних робіт, а отже і не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

З огляду на викладене суд вважає, що оскаржуваний припис є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає в тому, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та оцінці всіх фактів і обставин, що мають значення. В рішенні №37801/97 від 1 липня 2003 р. по справі «Суомінен проти Фінляндії» Європейський суд вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень, а в рішенні від 10 лютого 2010 р. у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд відзначив, що у рішеннях судів та органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. В рішенні від 27 вересня 2010 р. по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» Європейський суд зазначив, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Як зазначено в рішенні по справі Black Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638, сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.

За ч.ч. 1-2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень. Відповідач, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів законність та обґрунтованість власних рішень.

Враховуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та письмових доказів по справі, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв без дотримання вимог ч. 2 ст.2 КАС України, тому позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 242-246, 256 КАС України, суд,-

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 грудня 2016 року.

Стягнути на користь Приватного підприємства «Соломія-Сервіс» () суму судового бору у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України ().

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Гулкевич І.З.

Суддя Гавдик З.В.

Суддя Мартинюк В.Я.