Справа № 540/2287/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

27 грудня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2287/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С. ,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Щасливцевської сільської ради, Виконавчого комітету Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Щасливцевської сільської ради (далі-відповідач-1), Виконавчого комітету Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області (далі-відповідач-2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення № 1872 від 03.10.2019 року, прийняте 102 сесією Щасливцевської сільської ради 7 скликання, яким відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки орієнтовною площею 0,12 та для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташована на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області, яка детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, доданих до клопотання ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Щасливцевську сільську раду надати ОСОБА_1 дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки орієнтовною площею 0,08 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташована на території земель Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області, яка детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, доданих до клопотання ОСОБА_1 .

Крім того, позивач просить стягнути з Виконавчого комітету Щасливцевської сільської ради понесені судові витрати; зобов`язати Щасливцевську сільську раду подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення; постановити окрему ухвалу, в якій ініціювати притягнення до відповідальності, передбаченої законом за грубе та систематичне порушення земельного законодавства посадовими особами Щасливцевської сільської ради при вирішенні ними питання про відмову у наданні дозволів на розробки проектів землеустрою громадянам, а також витребувати додаткові докази з відповідача-1.

Ухвалою від 04.11.2019р. провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 26.11.2019р. зобов`язано відповідачів надати докази у справі.

26 грудня 2019 року представником позивача надане до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступних обставин та приписів законодавства.

Відповідно до положень статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України визначено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом спору в межах даної справи є правомірність рішення суб`єкта владних повноважень, яким відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Отже, з огляду на предмет спору суд дійшов до висновку про незначну складність даної справи.

Статтею 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, у тому числі значення справи для сторін, категорію та складність справи, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Положеннями ст.260 КАС України передбачене право відповідача на звернення до суду із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. При цьому за наслідками розгляду відповідного заперечення суд, з урахуванням конкретних обставин справи, наділений дискреційними повноваженнями з огляду на принцип диспозитивності на підставі рішень Європейського суду з прав людини у справах "Engel and Others v. the Netherlands", "Lawless v. Ireland", "Michael Kuhnen v. Germany", "Preda and Dardari v. Italy", "Refah Partisi and Others v. Turkey", "Witzsch v. Germany", "Z'danoka v Latvia".

Частина 4 цієї ж статті закріплює спеціальне правило про процесуальні повноваження адміністративного суду залежно від обґрунтованості заперечень відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження:

залишити заяву відповідача без задоволення;

розглянути справу за правилами загального позовного провадження та зробити заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Разом з тим, частина 7 статті 260 КАС України встановлює, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються до справ, визначених пунктами 1-9 частини шостої статті 12 цього Кодексу, у тому числі до справ, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З наведеного убачається, що нормами процесуальним законодавством встановлене повноваження суду щодо визначення виду провадження (загальне чи спрощене) та право відповідача щодо заперечень проти розгляду справи за правилами загального позовного провадження або ж право сторін, звернення до суду із клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Отже, Кодекс адміністративного судочинства України не містить норми, яка закріплює право звернення сторони позивача із клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження після призначення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Звертаючись до суду з клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, представник позивача посилається на складність справи, значення її для сторін, обсяг та характер доказів по справі, необхідність надання пояснень відповідачем та вірогідної можливості залучення до участі у справі третьої особи (особу, якій надано такий самий дозвіл на ту ж земельну ділянку, що і позивачу).

Суд не погоджується із викладеними представником позивача обставинами та вважає, що дана справа є справою незначної складності з огляду на те, що предметом спору є надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, а отже не потребує спеціальних знань та пояснень спеціалістів. Крім того, вивчивши матеріали справи, судом встановлено відсутність великої кількості обставин та доказів, які підлягають встановленню та дослідженню.

Крім того, призначаючи дану справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд виходив з того, що в даному випадку є пріоритетним швидке вирішення справи.

Щодо посилань представника позивача на необхідність надання відповідачем пояснень саме у судовому засіданні, суд звертає увагу на положення статті 166 КАС України, відповідно до якої при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Також суд звертає увагу представника позивача на положення норм Кодексу адміністративного судочинства. Зокрема, статтею 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право, зокрема: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

З наведеного убачається, що усі пояснення сторони можуть надати у письмовій формі.

Щодо вірогідної можливості залучення до участі у справі третьої особи (особу, якій надано такий самий дозвіл на ту ж земельну ділянку, що і позивачу), суд звертає увагу, що відповідно до положень ст.49 КАС України у разі, якщо судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У даному ж випадку надання позивачу дозволу на розробку проекту землеустрою чи відмова у наданні такого дозволу жодним чином не впливає на права та обов`язки особи, на яку вказує представник позивача.

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно положень ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. цією ж нормою визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, при вирішенні даного спору судом будуть досліджені усі надані сторонами докази, повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи незалежно від порядку провадження (загального чи спрощеного).

Жодних інших обґрунтувань щодо необхідності розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження представником позивача не наведено.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів не вбачаються підстави для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

З огляду на викладене суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Клопотання представника позивача про розгляд справи №540/2287/19 за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.