Справа № 480/3379/19
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2019 р. Справа № 480/3379/19

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Осіпової О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Мікулінцевої А.П.,

позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідачів - Литвиненко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/3379/19 за позовом ОСОБА_2 до Охтирського відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_2 з позовною заявою до Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ № 142 від 07.08.2019 року Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження інспектора з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області Василенко Людмилу Михайлівну.

Свої вимоги мотивує тим, що наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження є протиправним, оскільки в її діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також був порушений порядок накладення дисциплінарного стягнення. Зокрема, зазначає, що 13 липня 2019 року вона не прибула для несення служби під час охорони публічної безпеки та порядку під час проведення футбольного матчу на стадіоні ім. В. Куца в м. Тростянець, оскільки це була субота - вихідний день. Щодо не можливості залучення її до несення служби понаднормово (надурочно) як таку, що має дитину віком від трьох до 14 років, без її згоди, вона повідомляла своє безпосереднє керівництво рапортом від 14.06.2019р. З цих же причин вона заступила до несення служби 10.07.2019р. з охорони публічної безпеки та порядку в Тростянецькому районному суді о 8год.45хв., а не о 8год.00хв., пославшись на те, що вона є матір`ю-одиначкою. Вказує, що її робочий день починається згідно з відповідним розпорядком о 9год.00хв. та закінчується о 18год.00хв., отже, служба понад цей час є надурочною, згоди на залучення до якої нею не надавалось. Крім того, вважає, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія не врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, її особу, ступінь вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, її попередню поведінку та ставлення до служби. Також не враховано, що існуючих дисциплінарних вона не має.

Ухвалою від 02.09.2019р. провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

18.09.2019р. від представника відповідачів надійшов відзив на позовну заяву (а.с.26-32), в якому, заперечуючи проти задоволення позову, посилається на те, що оскаржуваний наказ за результатами службового розслідування винесений правомірно, оскільки ОСОБА_2 10.07.2019 року без будь-яких поважних причин не прибула на цільовий інструктаж перед заступанням для несення служби з охорони публічної безпеки в Тростянецькому районному суді, з`явившись до відділення поліції лише о 08 год.45 хв., незважаючи на те, що суд розпочинає свою роботу з 08 год. 00 хв. Крім того, 13.07.2019 року позивач взагалі не прибула для несення служби під час охорони публічної безпеки та порядку під час проведення футбольного матчу на стадіоні ім. В. Куца в м. Тростянець. Так, 13.07.2019 року було суботою, тобто вихідним днем, однак ОСОБА_2 відповідно до плану розстановки, затвердженого начальником Тростянецького ВП, була задіяною для несення служби, про що завчасно повідомлялась. Причина, яку вона повідомила старшому інспектору черговому Липченку О.М. , з приводу того, що вона має намір їхати грати в боулінг, а тому не може заступити для несення служби, не є поважною. Також запізнення ОСОБА_2 для несення служби 10.07.2019 року необхідно розцінювати як порушення останньою службової дисципліни, оскільки охорона публічної безпеки та порядку в Тростянецькому районному суді здійснюється в робочі дні та не у нічний час, для несення служби поліцейські з`являються на 8 годину ранку, тобто вказана праця не є надурочною. Таким чином, в діях позивача вбачаються порушення вимог п.4,6 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині невиконання законних наказів керівника, відданих ним в межах своїх повноважень, в частині відмови від несення служби, а також вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України, в частині не своєчасного прибуття для несення служби. У задоволені позову просить відмовити.

Ухвалою від 10.10.2019р. підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримала, просила позов задовольнити.

Представник відповідачів у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував з наведених у відзиві підстав.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про день, час та місце його проведення (а.с.141), пояснень щодо позову від нього не надходило, клопотань про відкладення засідання не подавав.

Вислухавши пояснення позивача та представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, повно, всебічного та об`єктивно оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі рапортів начальнику Тростянецького ВП ГУНП в Сумській області щодо факту можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи Тростянецького ВП капітана поліції ОСОБА_2 в частині запізнень останньої для несення служби та неприбутті 13.07.2019р. для несення служби з охорони публічної безпеки та порядку під час проведення футбольного матчу на стадіоні ім. Куца в м. Тростянець був прийнятий наказ начальника Охтирського ВП ГУНП від 17.07.2019р. №132 «Про призначення службового розслідування» (а.с.34-37).

Дисциплінарною комісією у складі: голови комісії - заступника начальника Тростянецького ВП майора поліції Станішевського Д.І. та членів комісії - інспектора СКЗ Охтирського ВП майора поліції Рибалка В.В., начальника СП Тростянецького ВП капітана поліції Сторчуна Є.І., у період з 17.07.2019р. до 02.08.2019р. було проведено розгляд у формі письмового провадження матеріалів службового розслідування відповідно до вимог статей 14-19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Висновком службового розслідування від 02.08.2019р., затвердженого т.в.о начальника Охтирського ВП ГУНП, за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області встановлено, що 01.07.2019, 10.07.2019 року без будь-яких поважних причин ОСОБА_2 не прибула на цільовий інструктаж перед заступанням для несення служби з охорони публічної безпеки в Тростянецькому районному суді, з`явившись до відділення поліції лише о 08 год.45 хв., незважаючи на те, що Тростянецький районний суд розпочинає свою роботу з 08 год. 00 хв. Крім того, 13.07.2019 року ОСОБА_2 взагалі не прибула для несення служби під час охорони публічної безпеки та порядку під час проведення футбольного матчу на стадіоні ім. В. Куца в м. Тростянець (а.с.12-14).

За наслідками проведеного службового розслідування вирішено застосувати до інспектора з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Враховуючи висновок службового розслідування від 02.08.2019р., було винесено наказ від 07.08.2019 року №142, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження (а.с.10-11).

Надаючи правову оцінку спірному наказу, суд зазначає наступне.

Заперечуючи проти притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження за порушення службової дисципліни, позивач стверджує, що її неможливо залучати до несення служби у вихідний день та до охорони публічної безпеки в суді о 8 год.00хв., оскільки відповідно до ст. 177 КЗпП України жінки, що мають дітей віком від трьох до чотирнадцяти років або дітей з інвалідністю, не можуть залучатись до надурочних робіт або направлятись у відрядження без їх згоди.

Проте, такі доводи є необґрунтованими, оскільки норми КЗпП України не регулюють проходження поліцейськими служби в Національній поліції.

Враховуючи те, що порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію", згідно з ч.1 ст. 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень, вказаний Закон є спеціальним та не передбачає отримання згоди поліцейського, який має дитину певного віку або інші сімейні обставини, на залучення до несення служби у вихідні та святкові дні, служби в нічний час, служби з нерівномірним графіком чи позмінно, тому до спірних правовідносин положення КЗпП України, в тому числі стаття 177, застосуванню не підлягають.

Так, згідно зі ст.59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.91 цього ж Закону особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

На виконання ч.4 ст.91 цього Закону наказом ГУНП в Сумській області №36 від 21.01.2016 року «Про затвердження розподілу службового часу та часу відпочинку поліцейських, державних службовців та інших працівників структурних підрозділів ГУНП в Сумській області» встановлено, що робочий день для поліцейських триває з 09.00 до 18.00 із перервою на обід із 13.00 до 14.00 та з урахуванням положень законодавства України щодо спеціальних умов для певних категорій поліцейських, пов`язаних із особливим характером служби в поліції (службу у святкові та вихідні дні, службу позмінно, службу з нерівномірним графіком, службу у нічний час). Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків (а.с.89, зворотній бік).

В матеріалах справи містяться копії графіків несення служби особовим складом Тростянецького ВП, затверджених начальником Тростянецького ВП Охтирського ВП ГУНП в Сумській області, відповідно до яких 01.07.2019р. та 10.07.2019р. ОСОБА_2 мала прибути для несення служби в суді, цільовий інструктаж о 7год.45хв. (а.с.80,82).

З розстановки нарядів (а.с.45-46) вбачається, що ОСОБА_2 заступила до несення служби в Тростянецькому районному суді 01.07.2019р. о 8год.45хв. та 10.07.2019р. о 8 год.45хв., тобто пізніше необхідного часу для проведення цільового інструктажу.

Відповідно до рапортів старшого інспектора-чергового СРПП №3 майора поліції ОСОБА_6 (а.с.35) та старшого інспектора-чергового СРПП №4 капітана поліції Липченка О.М. (а.с.37) 01.07.2019р. та 10.07.2019р. капітан поліції Василенко Л.М. не прибула до приміщення Тростянецького районного суду о 8год.00хв.

Згідно з письмовими поясненнями старшого інспектора-чергового СРПП №3 майора поліції ОСОБА_6, наданими під час проведення службового розслідування (а.с.43), він 09.07.2019р. повідомив позивача, що вона має нести службу з охорони громадського порядку в приміщенні суду та прибути завчасно на інструктаж, тобто не пізніше 08год.00хв., однак остання на інструктаж запізнилась, прибувши до відділення поліції о 08год.45хв., тобто в період з 08год.00хв. і до 08год.45хв. охорона Тростянецького районного суду не здійснювалась взагалі.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка старший інспектор-черговий СРПП №3 майор поліції ОСОБА_6 суду повідомив, що існує графік несення служби, і працівників, які мають виходити на службу, завчасно сповіщають засобами телефонного зв`язку про необхідність явки. Зокрема, 09.07.2019р. позивачу телефонували з приводу необхідності з`явитися 10.07.2019р. до Тростянецького районного суду для забезпечення безпеки та охорони порядку. Однак, про причини неможливості явки ОСОБА_2 не повідомила та до суду у призначений час не з`явилася.

У письмових поясненнях, наданих під час службового розслідування, старший інспектор-черговий СРПП №4 капітан поліції Липченко О.М. зазначив, що 30.06.2019р. він заступив на чергування та повідомив капітана поліції ОСОБА_2 , що вона повинна прибути на інструктаж до суду завчасно, тобто до 08год.00хв., на що вона відповіла, що зрозуміла, проте наступного дня о 8год.00хв. була відсутня та причини своєї відсутності не повідомила (а.с.44).

Крім того, з копії операційного плану забезпечення публічної безпеки та порядку у зв`язку з проведенням в м. Тростянець на стадіоні ім. В. Куца матчу кубку Сумської області з футболу 13.07.2019р. з 15:45 і до закінчення заходу, складеного відповідно до повідомлення органів місцевої влади у м. Тростянець (а.с.57-62), слідує, що 13.07.2019р. з 15год.45хв. до закінчення заходу «матч кубку Сумської області з футболу» капітан поліції ОСОБА_2 має забезпечувати публічний порядок на посту-1 з місцезнаходженням на стадіоні.

Однак, з копії рапорту старшого інспектора-чергового СРПП №4 капітана поліції Липченка О.М. вбачається, що 13.07.2019р. капітан поліції Василенко Л .М. не прибула на зміну для забезпечення публічної безпеки та порядку під час проведення футбольного матчу в м. Тростянець на стадіоні ім. М.В. Куца (а.с.36).

Згідно з його письмовими поясненнями, наданими під час проведення службового розслідування, вранці 13.07.2019р. приблизно о 8год.00хв. Липченко О.М. повідомив позивача про необхідність прибути на стадіон о 15год.00хв., проте вона у вказаний час на місце проведення публічного заходу не з`явилася, тому о 15год.00хв. він зателефонував їй повторно, щоб дізнатися причини запізнення, проте ОСОБА_2 повідомила, що планує їхати у м. Суми, щоб пограти у боулінг, а тому не збирається прибувати (а.с.44).

Отже, факти несвоєчасного з`явлення позивача для несення служби з охорони громадського порядку в приміщенні Тростянецького районного суду та не з`явлення для забезпечення публічної безпеки та порядку у зв`язку з проведенням в м. Тростянець на стадіоні ім. В. Куца матчу кубку Сумської області з футболу 13.07.2019р. підтверджуються матеріалами справи та не заперечувалися ОСОБА_2 під час судового засідання.

Дослідження змісту наведених вище норм Закону України "Про Національну поліцію", встановлених у справі обставин в контексті із дослідженням змісту норм КЗпП України, дає суду підстави зробити висновок про те, що КЗпП України та інші акти законодавства України, прийняті відповідно до нього, не регулюють правовідносини, що виникають при проходженні громадянами України служби у поліції, які відносяться до категорії осіб рядового і начальницького складу. Особи рядового і начальницького складу є спеціальними суб`єктами права, оскільки не перебувають у трудових відносинах з органами поліції, а проходять саме службу в таких органах, відтак посилання позивача у рапорті від 14.06.2019р. (а.с.17) на ст.177 КЗпП України не може бути підставою для звільнення її від проходження служби у визначений графіком несення служби особовим складом відділення поліції час, в тому числі і у вихідні, святкові та неробочі дні за наявності потреби залучити її як поліцейського до виконання своїх службових обов`язків.

Порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов`язки регулюється також Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29 липня 1991 року № 114 (далі - Положення № 114), яким також не передбачено отримання згоди поліцейського у таких випадках.

Пунктом 21 Розділу ІІ Положення №114 встановлено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами прямих начальників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (п.1 та п.4).

Відповідно невиконання або неналежне виконання таких обов`язків є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Статтями 1, 2, 18, 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги. Поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції визначено, що службова дисципліна це - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, враховуючи допущені позивачем порушення службової дисципліни, які полягають у невиконанні законних наказів керівника, відданих ним в межах своїх повноважень, в частині відмови від несення служби, а також вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України, в частині не своєчасного прибуття для несення служби, наказ від 07.08.2019 року №142, яким ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, винесений відповідачем правомірно, а тому суд приходить до висновку, що позов необґрунтований і недоведений в судовому засіданні дослідженими доказами, тому задоволенню не підлягає.

При цьому, посилання позивача на неврахування комісією під час обрання виду дисциплінарного стягнення характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, її особи, ступеня вини, обставин, що пом`якшують відповідальність, її попередньої поведінки та ставлення до служби, суд вважає такими, що не відповідають обставинам справи, оскільки у висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Тростянецького ВП вказано, що під час його проведення враховано ч.3,4,5,6 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337 -VІІІ, а саме враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушників, ступінь вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейських, їх ставлення до служби.

Аналізуючи доводи позивачки щодо необґрунтованості застосування до неї дисциплінарного стягнення за вчинення виявленого порушення у вигляді зауваженя, суд виходить з того, що відповідно до приписів Дисциплінарного статуту підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення.

Відповідно до ч.1 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частина 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту не визначає конкретної послідовності та черговості накладення дисциплінарних стягнень за ступенем їх суворості, а лише визначає види дисциплінарних стягнень.

Це в свою чергу наділяє уповноважену особу правом самостійно визначати вид стягнення за його суворістю в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку.

Зазначені висновки узгоджуються з Рекомендаціями № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 щодо визначення дискреційних повноважень та ступенем свободи адміністративного органу.

Аналогічний висновок, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення, викладений Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року (справа №813/3020/16 провадження 9901/22208/18).

Тобто у даному випадку до позивача могло б бути застосовано будь-яке із перелічених в ч.3 ст.3 Дисциплінарного статуту дисциплінарних стягнень, проте відповідач з урахуванням наведених в ст.19 Дисциплінарного статуту обставин, обмежився зауваженням (п.1), відтак підстави стверджувати, що вид дисциплінарного стягнення не відповідає тяжкості вчиненого проступку у суду відсутні.

Також не можуть бути прийняті до уваги доводи позивача про те, що у висновку, складеному за результатами проведеного службового розслідування, не вказано, що є укладений договір між Головним управлінням Національної поліції в Сумській області та Державною судовою адміністрацією на охорону Тростянецького районного суду, як на підставу для висновку про неможливість залучення поліцейських до охорони публічної безпеки в цьому суді без наявності такого договору, оскільки частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України Василенко Л. М. як поліцейського зобов`язано бути вірною Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону. Крім того, укладення чи не укладення договорів на охорону приміщень судів не відноситься до компетенції позивача, а є виключно питанням організаційного характеру між органом поліції та Державною судовою адміністрацією.

Згідно з ч. 1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, на підставі зібраних та досліджених доказів, аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку, що відповідачами як суб`єктами владних повноважень доведено правомірність свого рішення, у той час як позивач не навів достатньо обставин на підтвердження позовних вимог, а відтак у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 необхідно відмовити.

Відповідно до с.139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Охтирського відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 19 грудня 2019 року

Суддя О.О. Осіпова