Справа № 400/1309/19
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2019-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 р.м. ОдесаСправа № 400/1309/19
Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

Танасогло Т.М.

За участю: секретаря - Іщенка В.О.

представника апелянта - Тарасюк І.Є. (довіреність від 04.01.2019 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 4 жовтня 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 29.03.2019 року № 278 "Про застосування до працівників УПП в Миколаївській області ДПП дисциплінарних стягнень", в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади командира батальйону №4 Управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції.

В обґрунтування позову зазначено, що 17.01.2019 року в кабінеті №214 адміністративної будівлі УПП в Миколаївській області ОСОБА_1 як командиром батальйону проводилась оперативна нарада, на якій були присутні інші офіцери батальйону, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Після закінчення оперативної наради позивач покинув будівлю Управління, але в кабінеті залишились всі інші учасники оперативної наради. В наступному, до кабінету зайшли співробітник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Миколаївській області Цвігун ОСОБА_10 і поліцейський ОСОБА_11 , які звинуватили присутніх у вживанні алкогольних напоїв. За цими обставинами проведено службове розслідування, за наслідками якого складено висновок про те, що ОСОБА_1 з іншими учасниками оперативної наради вживав алкогольні напої, що розцінено як порушення позивачем службової дисципліни. На думку позивача, висновки службового розслідування не відповідають фактичним обставинам та є помилковими, оскільки алкогольні напої ним не вживались і він покинув будівлю Управління до того як у кабінеті проведено перевірки. Будь-які докази того, що ним вживались алкогольні напої, під час службового розслідування відповідачем не здобуто, а тому притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади носить протиправний характер.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 4 жовтня 2019 року адміністративний позов задоволено. Суд визнав протиправним та скасував наказ від 29.03.2019 року №278 "Про застосування до працівників УПП в Миколаївській області ДПП дисциплінарних стягнень" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

В апеляційній скарзі Департамент патрульної поліції Національної поліції України, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що з лютого 2016 року ОСОБА_1 перебував на посаді командира батальйону №4 УПП в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції.

17.01.2019 року о 20:30 год. ОСОБА_1 разом з іншими офіцерами батальйону №4: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , знаходився в кабінеті №214 адміністративної будівлі УПП в Миколаївській області та проводив оперативну нараду, на підтвердження чого наданий відповідний протокол, який зареєстрований в журналі №432 обліку протоколів оперативних нарад УПП в Миколаївській області.

Після закінчення оперативної наради, приблизно о 23 год., ОСОБА_1 покинув адміністративну будівлю УПП в Миколаївській області, в той час як всі інші учасники наради залишились в кабінеті Управління.

Разом з цим, співробітник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Миколаївській області Цвігун О.М. та поліцейський ОСОБА_11 почули гучний галас, який доносився з кабінету №214, у зв`язку з чим намагались потрапити до цього кабінету.

Обставини щодо намагання вказаних співробітників потрапити до приміщення підтверджено і відеозаписом з нагрудного відеореєстратора поліцейського Беремеш В.Р.

В подальшому, присутні в кабінеті №214 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 допустили ОСОБА_12 і ОСОБА_11 до кабінету. У ОСОБА_12 виникла підозра, що присутні вживали алкогольні напої, на підставі чого ОСОБА_11 зробив загальну пропозицію присутнім, без найменування конкретних прізвищ поліцейських, пройти тест на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Alcotest "Drager", а також дочекатися прибуття керівництва.

Присутні відмовились від проходження тесту, так як така пропозиція зроблена не у встановлений законом спосіб і незважаючи на неодноразові вимоги ОСОБА_12 залишатись в кабінеті №214 для встановлення обставин цієї події та перевірки присутніх на стан алкогольного сп`яніння, залишили приміщення УПП в Миколаївській області.

Також, поліцейським ОСОБА_11 із застосуванням нагрудного відеореєстратора проведено огляд під вікном кабінету №214, де були знайдені залишки їжі та пластиковий посуд із запахом алкоголю.

Наступного дня, кабінет №214 оглянуто із застосуванням відеофіксації та знайдені пусті пляшки з-під алкогольних напоїв та невідкриті пляшки с алкогольними напоями.

18.01.2019 року наказом начальника Департаменту патрульної поліції №79 за вищеописаними обставинами призначено службове розслідування, на період якого ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , відсторонені від виконання службових обов`язків.

Результати службового розслідування викладені у "Висновку службового розслідування за фактом можливого порушення Правил етичної поведінки поліцейських працівниками УПП в Миколаївській області ДПП" від 15.03.2019 року, в якому визначено, що розслідуванням встановлено факт порушення службової дисципліни ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , що виразилось у вживані алкогольних напоїв в ніч з 17 на 18.01.2019 року в приміщенні УПП в Миколаївській області.

Розглянувши висновки службового розслідування, наказом від 29.03.2019 року №278 за вчинення дисциплінарного проступку із посиланням на вищенаведені норми Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію" і Посадової інструкції командира батальйону, командира батальйону №4 ОСОБА_1 на підставі ст. 13 ч. 3 п. 6 Дисциплінарного статуту Національної поліції України притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладене дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Не погоджуючись із вказаним наказом, посилаючись на його неправомірність та необґрунтованість, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішення відповідача.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на підставі загальних норм, які регламентують діяльність особи, повинна мати чіткі критерії, а суб`єкт владних повноважень має детально описати, в чому саме вбачається їх порушення.

Оскільки ні матеріали службового розслідування, ні під час розгляду справи не доведено вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що рішення відповідача не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності, що є підставою для його скасування.

Колегія суддів висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову вважає правильними, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (розділ V п. 4 Порядку від 07.11.2018 року №893).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин (розділ VІ п. 2 Порядку від 07.11.2018 року №893).

Пунктом 4 розділу VІ Порядку від 07.11.2018 року №893 визначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим.

Таким чином, висновок службового розслідування обов`язково повинен містити обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, а якщо службове розслідування проводиться відносно декількох поліцейських, то обставини дисциплінарного проступку повинні бути встановлені і описані стосовно кожного поліцейського.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Водночас, судом першої інстанції вірно враховано, що ці норми, на порушення яких посилається відповідач, носять загальний характер та не співвідносяться з обставинами, зафіксованими висновком службового розслідування.

При цьому, притягнення до дисциплінарної відповідальності на підставі загальних норм, які регламентують діяльність особи, повинна мати чіткі критерії, а суб`єкт владних повноважень має детально описати, в чому саме йому вбачається їх порушення.

Разом з цим, судом першої інстанції вірно враховано, що відповідно до вимог Посадової інструкції командира батальйону, основними завданнями позивача є, зокрема, проведення роботи щодо зміцнення службової дисципліни, запобігання надзвичайним подіям, кримінальним, корупційним та іншим правопорушенням серед поліцейських патрульної поліції, своєчасне виявлення й усунення їх причин, аналіз стану службової дисципліни й об`єктивна доповідь про це начальнику (п. 2.2.3.); контроль за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону (п. 2.2.4.); організація та контроль виконання працівниками батальйону Конституції та законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, актів керівника Національної поліції, наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України, наказів і доручень керівництва Департаменту (п. 2.2.5.); бути прикладом дисциплінованості, неухильного виконання вимог законодавства, наказів і розпоряджень начальника Управління патрульної поліції, начальника Департаменту патрульної поліції та їх заступників (п. 2.2.7.); безпосередня взаємодія та здійснення контролю за оперативністю взаємодії особового складу з інспекторами відділу моніторингу Управління щодо регулярних завдань моніторингу (п. 2.2.26.).

Натомість, у висновку службового розслідування не наводиться конкретних обставин щодо не дотримання позивачем свого посадового обов`язку, у тому числі із посиланням на докази, що свідчать про певні порушення чи поведінку позивача несумісну із займаною посадою.

Доказів того, що позивач вживав алкогольні напої разом з іншими працівниками Управління відповідач під час службового розслідування не здобув. ОСОБА_1 покинув кабінет №214 і приміщення УПП в Миколаївській області до того, як у приміщенні проводилась перевірка певних обставин.

Разом з цим, відповідно до конституційного принципу, закріпленого у ч. 2 ст. 62 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Таким чином, допущення порушень службової дисципліни підлеглими позивача не є підставою для притягнення його до відповідальності, до того ж відповідач не надав достатніх і переконливих доказів того, що позивач приймав участь в правопорушенні або був обізнаний про інцидент та не вживав заходи для його припинення.

Враховуючи викладене, оскільки висновки службового розслідування не встановили факту порушення позивачем вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію" та Посадової інструкції командира батальйону, у тому числі службовим розслідування відповідні обставини не наведені, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що рішення відповідача не відповідає критерію обґрунтованості і правомірності, що є безумовною підставою для його скасування.

Оскільки судом першої інстанції повною мірою з`ясовані обставини справи, висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 4 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 27.12.2019 року.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

Т.М. Танасогло