Справа № 260/538/19
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2019-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 грудня 2019 року м. Ужгород№ 260/538/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Неміш Т.В.

за участю:

позивача: представник - Гутич О.В.,

відповідача: представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ескорт" про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ескорт", в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи шляхом опечатування входу та відключення від джерел енергоживлення ТОВ "Ескорт" вул. Леніна, буд. 1, с. Вільхівці, Тячівський район, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. Заявлені позовні вимоги аргументовані тим, що за наслідками проведеної перевірки ТОВ «Ескорт» виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, що загрожують життю та здоров`ю людей у разі подальшої експлуатації підприємства. Жодних зауважень або заперечень до проведеного заходу зі сторони суб`єкта господарювання не надходило. Вважає, що зазначена обставина є підставою для зупинення роботи підприємства до повного усунення виявлених порушень.

02 вересня 2019 року відповідач надіслав на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду відзив на позовну заяву, в якому проти заявлених позовних вимог заперечив. Зазначив, що жодних доказів того, що виявлені під час перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, позивачем надано не було. Окрім того, даний позов вважає передчасним, оскільки позивачем для усунення виявлених порушень інші заходи, окрім звернення до суду, не вживались. Звертає увагу суду на ту обставину, що припинення експлуатації будівель товариства є непропорційним заходом щодо виявлених порушень, оскільки майже всі вони є несуттєвими та усунуті в найкоротший термін.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з мотивів, наведених в позовній заяві, та просив суд їх задовольнити. Окремо зазначив, що 25 жовтня 2019 року посадовими особами Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області проведено повторну перевірку ТОВ «Експорт», за результатами якої встановлено факт не усунення ряду порушень, виявлених під час попередньої перевірки. Тому вважає, що обставини, що стали підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом залишилися незмінними.

Представник відповідача в судове засідання 26 грудня 2019 року не з`явився. 26 грудня 2019 року до суду надійшла заява виконавчого директора ТОВ «Ескорт» про відкладення розгляду справи, аргументована неможливістю з`явитися в судове засідання у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Проте жодних доказів на підтвердження зазначених обставин разом із заявою суду не надав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Вирішуючи питання про відкладення розгляду справи, суд врахував, ту обставину, що в попереднє судове засідання 11 грудня 2019 року представник відповідача також не з`явився. Окрім того, жодних доказів на підтвердження поважності неявки в засідання суду 26 грудня 2019 року також не надав.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що посадовими особами Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області на підставі наказу «Про проведення планових перевірок об`єктів суб`єктів господарювання у квітні 2019 року» від 18.03.2019 р. №85 та посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) №03/26/1167 від 19.03.2019 р. у період з 01 квітня 2019 року по 05 квітня 2019 року проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Ескорт» (далі ТОВ «Ескорт») вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (арк. спр. 13, 15 17).

Про проведення планового заходу директора ТОВ «Ескорт» повідомлено особисто 19 березня 2019 року, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією повідомлення про проведення заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №03/26/818 від 18.03.2019 р. (арк. спр. 12).

За результатами проведеного заходу державного нагляду складено акт №76 від 05 квітня 2019 року (арк. спр. 18 27), відповідно до якого виявлено наступні порушення вимог законодавства:

1) на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлено відповідний протипожежний режим, що є порушенням р. ІІ п.3 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України №1417 від 30.12.2014 р. (далі Правила пожежної безпеки в Україні);

2) не для всіх приміщень об`єкта розроблені та затверджені керівником об`єкта інструкції про заходи пожежної безпеки (р. ІІ п.4 Правил пожежної безпеки в Україні);

3) приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки (р. ІІ п.8 Правил пожежної безпеки в Україні);

4) посадові особи не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (р. ІІ п.16 Правил пожежної безпеки в Україні);

5) відсутній розпорядчий документ, який визначає спеціальні місця для куріння, які необхідно позначити відповідним знаком або написом, і місця, де встановлюють урну або попільницю з негорючих матеріалів (р. ІІІ п.п.1.19 Правил пожежної безпеки в Україні);

6) не здійснено обробку дерев`яних елементів горищних покриттів засобами вогнезахисту (р. ІІІ п. 2.5 Правил пожежної безпеки в Україні);

7) для будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки (р. ІІІ п.2.9 Правил пожежної безпеки в Україні);

8) електрощитові засмічені та захаращені сторонніми предметами (р. ІІІ п. 2.12 Правил пожежної безпеки в Україні);

9) шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням відповідно до вимог (р. ІІІ п.2.31 Правил пожежної безпеки в Україні);

10) з`єднання жил проводів і кабелів здійснено методом «скрутки» (р. ІV п.1.6 Правил пожежної безпеки в Україні);

11) допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (р. IV п.1.8 Правил пожежної безпеки в Україні);

12) електричні розетки та вимикачі, які прокладені по горючій основі, не відокремлені від горючої поверхні з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що повинен виступати за габарити апарата не менше, ніж на 0,01 м (р. IV п.1.17 Правил пожежної безпеки в Україні);

13) експлуатуються лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) (р. IV п.1.18 Правил пожежної безпеки в Україні);

14) здійснюється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами (р. IV п.1.18 Правил пожежної безпеки в Україні);

15) електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (р. IV п.1.16 Правил пожежної безпеки в Україні);

16) електричні проводи прокладені по горючій основі (р. IV п.1.12 Правил пожежної безпеки в Україні);

17) приміщення електрощитової не відокремлено від інших приміщень протипожежними перешкодами (р. 4 IV п.1.24 Правил пожежної безпеки в Україні);

18) захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ БВ.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (р. IV п.1.21 Правил пожежної безпеки в Україні);

19) будівлі, приміщення та споруди не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (р. V п.1.2 Правил пожежної безпеки в Україні);

20) підприємство не забезпечено нормативною кількістю води для цілей пожежогасіння (р. V п.2.1 Правил пожежної безпеки в Україні);

21) виробничі та складські будівлі не облаштовані внутрішнім протипожежним водопостачанням (р. V п.2.2 Правил пожежної безпеки в Україні);

22) територія не забезпечена первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку (р. V п.3.6 Правил пожежної безпеки в Україні);

23) будинки, споруди, приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з типовими нормами належності вогнегасників (р. V п.3.6 Правил пожежної безпеки в Україні);

24) на території не встановлені пожежні щити (стенди) (р. V п.3.11 Правил пожежної безпеки в Україні);

25) після закінчення роботи приміщення не прибираються від стружки, тирси, дерев`яного пилу (р. VI п.7.24 Правил пожежної безпеки в Україні);

26) відсутній журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки (п. 4.5.1 Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях, затверджених наказом МНС від 15.08.2007 р. №557);

27) не встановлений інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту, що буде частиною приміщення загального користування (п. 1.3 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 р. № 444);

28) не розроблено план евакуації працівників та погодити його у встановленому порядку (п. 17; п. 5.10 постанови Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 №841, Наказ Міністерства надзвичайних ситуацій України від 07.09.2010 р. №761);

29) працівників не забезпечено засобами індивідуального захисту відповідно до номенклатури засобів радіаційного та хімічного захисту, а також норм забезпечення (п. 9 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2002 р. №1200, стандарт Міністерства надзвичайних ситуацій України СОУ МНС 75.2-2:2010);

30) не розроблений графік проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту та узгодити їх у встановленому порядку (п. 17 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 р. №444).

Вважаючи, що виявлені під час проведеного планового заходу порушення вимог законодавства у сфері пожежної є такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Ст. 3 Конституції України визнано людину, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеку найвищою соціальною цінністю в Україні.

Нормами п. 1 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, віднесено здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу.

Окрім того, п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України передбачено повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, на звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16.12.2015 р., Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, відповідно до положення, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 р. №3 (з наступними змінами та доповненнями), є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно пп. 35 п. 4 зазначеного положення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території, в тому числі, складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 р. (далі Закон №877).

Державний нагляд (контроль) в розумінні норм Закону №877 це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 1 Закону №877, заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Судом встановлено, що уповноваженим на те органом Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області в порядку, встановленому нормами Закону №877, було проведено плановий захід державного контролю з питань дотримання ТОВ «Ескорт» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Жодних зауважень щодо порядку проведення такого відповідач не заявляє.

Ч. 6 ст. 7 Закону №877 передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Факт наявності виявлених під час перевірки порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки ТОВ «Ескорт» не заперечує.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону №877 виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Вищенаведене кореспондується також з положеннями ст. 68 КЦЗ України, відповідно до яких посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

За правилами ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Згідно з ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, провівши правовий аналіз законодавчих норм, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що робота суб`єкта господарювання може бути зупинення за рішенням суду за результатами проведення заходів державного нагляду виключно в разі, якщо встановлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Одночасно, враховуючи положень ст. 77 КАС України та те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Наполягаючи на задоволенні позовних вимог, представник позивача заявляє, що виявлені під час проведення планового заходу державного нагляду порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки в повному обсязі не були усунуті суб`єктом господарювання, є значними та створюють реальну загрожу життю та здоров`ю людей, оскільки не забезпечують належну вогнестійкість дерев`яних конструкцій та захист від прямих попадань блискавки, що підвищує ймовірність виникнення пожеж, а також знижують можливість виявлення, локалізації та гасіння пожежі на ранніх стадіях.

Вирішуючи питання наявності підстав вважати, що виявлені порушення можуть становити реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 2 КЦЗ України, запобігання виникненню надзвичайних ситуацій - комплекс правових, соціально-економічних, політичних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних та інших заходів, спрямованих на регулювання техногенної та природної безпеки, проведення оцінки рівнів ризику, завчасне реагування на загрозу виникнення надзвичайної ситуації на основі даних моніторингу, експертизи, досліджень та прогнозів щодо можливого перебігу подій з метою недопущення їх переростання у надзвичайну ситуацію або пом`якшення її можливих наслідків.

Згідно п. 33 ст. 2 КЦЗ України «пожежна безпека» - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Нормами ч. 1, 3 ст. 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд регламентуються нормами Правил пожежної безпеки в Україні.

Відповідно до п. 2 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, такі є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Отже, дотримання правил пожежної безпеки на підприємствах, установах, організаціях є важливим елементом в системі заходів запобігання виникненню надзвичайних ситуацій, покликаним уникнути загрозу життю або здоров`ю людей та завданню значних матеріальних збитків, забезпечення виконання яких є обов`язком власників та керівників суб`єктів господарювання.

Згідно п. 4 Правил пожежної безпеки в України пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф), а також з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища та ускладнюють їх ліквідацію.

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач вважає, що позивачем не доведено те, що виявлені під час заходу державного нагляду порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Більше того, заявляє, що більша частина з таких ТОВ «Ескорт» вже усунута або перебуває в процесі усунення.

Зокрема, у період з 24 жовтня по 25 жовтня 2019 року посадовими особами Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області проведено позапланових захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ТОВ «Ескорт» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складено акт №252 від 25.10.2019 р. (арк. спр. 152 159).

Разом з тим, відповідно до зазначеного акту, під час проведення такого позапланового заходу знову ж таки були виявлено наступні порушення законодавства:

1) не здійснено обробку дерев`яних елементів горищних покриттів засобами вогнезахисту (р. ІІІ п. 2.5 Правил пожежної безпеки в Україні);

2) захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ БВ.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (р. IV п.1.21 Правил пожежної безпеки в Україні);

3) будівлі, приміщення та споруди не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (р. V п.1.2 Правил пожежної безпеки в Україні);

4) виробничі та складські будівлі не облаштовані внутрішнім протипожежним водопостачанням (р. V п.2.2 Правил пожежної безпеки в Україні).

Таким чином, суд вважає, що станом на день розгляду даної адміністративної справи, порушення, які стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом, відповідач в повному обсязі не усунув. Більше того, з їх характеру вбачається, що такі є значними, стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі підприємства, можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, як неконтрольованого процесу, перешкоджають завчасному виявленню пожежі, оперативній евакуації людей на її ранній стадії, а тому становлять реальну загрозу їх життю та здоров`ю.

Так, зокрема, відсутність системи пожежної сигналізації та системи оповіщення про пожежу є надзвичайно важливими протипожежними засобами, які впливають на швидкість евакуації людей та прискорення реагування співробітниками Державної служби з надзвичайних ситуацій у разі виникнення надзвичайної ситуації у приміщенні, що в свою чергу призведе до мінімальних негативних наслідків такого. Оброблення дерев`яних елементів горищного покриття засобами вогнезахисту також дає додатковий час для витримки крівлі корпусу під час пожежі, що також впливає на можливість ефективного рятування людей.

Суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що основні недоліки вже усунуті, а інші знаходять в стані усунення, оскільки такі спростовуються актом №252 від 25.10.2019 р. Більше того, заявляючи про перебування виявлених порушень в процесі усунення, відповідач жодних доказів на підтвердження зазначеної обставини суду не надав. Суд вважає, що з моменту проведення планового заходу державного нагляду у відповідача було достатньо часу для повного усунення виявлених порушень, проте вказана можливість використана не була.

Суд зауважує, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Суд також вважає безпідставними посилання відповідача на невжиття до нього інших заходів для усунення недоліків, оскільки відповідно до ст. 68 КЦЗ України та ст. 7 Закону №877, звернення до суду є окремою санкцією, яка у разі настання передбачених законом обставин, може самостійно застосовуватися органом Державної служби з надзвичайних ситуацій з метою уникнення загрози життю та здоров`ю людей.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що порушення, які були виявлені під час заходу державного нагляду є такими, що створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, а відтак є достатньою та самостійною підставою для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді зупинення роботи підприємства.

Разом з тим, суд зазначає, що застосування заходів реагування у даній адміністративній справі є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відтак, відповідач не позбавлений можливості у встановленому порядку звернутися з заявою про скасування заходів реагування після усунення всіх виявлених порушень у сферах техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на вищенаведені обставини справи та законодавчі норми, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 139 КАС України, судові витрати з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Болгарська, буд. 2, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 38629032) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ескорт" (місцезнаходження: вул. Леніна, буд. 1, с. Вільхівці, Тячівський район, Закарпатська область, код ЄДРПОУ - 20439946) про застосування заходів реагування - задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи шляхом опечатування входу та відключення від джерел енергоживлення Товариство з обмеженою відповідальністю "Ескорт" (місцезнаходження: вул. Леніна, буд. 1, с. Вільхівці, Тячівський район, Закарпатська область, код ЄДРПОУ - 20439946) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

Повний текст рішення виготовлено 03 січня 2020 року.

СуддяР.О. Ващилін