Справа № 540/1200/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1200/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю представників

позивача Авер`янової С.Б.

відповідача Кімлач А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказу, рішення, постанови про накладення штрафу, припису та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

13 червня 2019 р. Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області (далі - відповідач, Управління ДАБІ у Херсонській області), в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення № 32 від 21.05.2019 р.

- визнати протиправним та скасувати наказ № 32-ск від 27.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт";

- визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-01-15-12 від 03.06.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБІ у Херсонській області від 21.05.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зобов`язати Управління ДАБІ у Херсонській області вчинити дії щодо поновлення запису про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт від 16.08.2017 р. № ХС03 у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, шо у серпні 2017 року ним було подано та зареєстровано повідомлення від 22.08.2017 р. № ХС03 про початок виконання будівельних робіт з будівництва магазину за адресою: АДРЕСА_1 . Ноябрьською). У травні 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області проведено позапланову перевірку, в ході якої виявлено порушення щодо збудування будівлі з порушенням вимог визначених державними будівельними нормами, що зафіксовано візуально...., а також встановлено, що інформація, зазначена замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт є недостовірною в частині вогнестійкості, про що складено акт перевірки. На підставі даного акту відповідачем прийнято оскаржувані рішення, які позивач вважає протиправними, оскільки висновки позапланової перевірки про порушення містобудівної діяльності є невірними і такими, що не відповідають дійсності та чинному законодавству, а саме перевірка проведена з порушенням визначеної законом процедури. Так, позивач зазначає, що відповідно до п. 7 Порядку № 553 перевірка достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт проводиться протягом трьох місяців з дня його подання, проте відповідач здійснив перевірку достовірності даних повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХС03 від 16.08.2017 року, поза межами вказаного строку. Крім того, позивач вказує на відсутність законних підстав для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідно до вимог ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку № 466, оскільки вказаними нормами не передбачено віднесення об`єкта до самочинного будівництва за критерієм вогнестійкості будівлі. При цьому, позивач зазначає, що у листопаді 2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно ним було зареєстровано право власності на об`єкт незавершеного будівництва, а саме на магазин з готовністю будівництва 53 %, а тому за позицією позивача кінцева ступінь вогнестійкості будівлі може бути визначена лише після завершення такого будівництва, що свідчить про необґрунтованість висновку відповідача щодо недостовірність даних повідомлення з цих підстав.

Ухвалою суду від 01.07.2019 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

22.07.2019 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, а 19.11.2019 р. відзив на заяву про збільшення позовних вимог, у яких заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Щодо дотримання посадовими особами Управління порядку проведення позапланового заходу, то відповідач вказує, що підставою його проведення стало звернення Великокопанівської сільської ради від 16.042019 № 508, що відповідає пункту 7 Порядку № 553. Крім того, відповідач зазначає, що під час проведення позапланової перевірки посадовою особою Управління було пред`явлено ФОП ОСОБА_1 копію направлення для проведення позапланового заходу від 25.04.2019 № 153, про що свідчить його особистий підпис, а тому за позицією відповідача ФОП ОСОБА_1 був обізнаний щодо підстави та предмета позапланової перевірки. Також відповідач вказує, що даний позаплановий захід на об`єкті "Будівництво магазину за адресою: АДРЕСА_1 Поморською)", замовник будівництва - ФОП ОСОБА_1 здійснений посадовими особами Управління в межах повноважень. Зокрема, відповідач вказує що відповідно до листа Великокопанівської сільської ради та наказу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 25.04.2019 Хе 153-П здійснено перевірку питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, в ході якої встановлено, що замовником ФОП ОСОБА_1 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.08.2017 р. № ХС03, в якому наведено недостовірні дані в частині визначення ступеня вогнестійкості, про що складено акт перевірки. З огляду на вказане порушення та керуючись п. 15 Порядку № 466, яким передбачено право органу держаного архітектурно - будівельного контролю скасовувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, відповідачем були прийняті оскаржувані рішення. Щодо доводу позивача про те, що ступень вогнестійкості не є підставою для віднесення об`єкта до самочинного будівництва, то, за позицією відповідача, ст. 376 ЦК України передбачає, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність. Таким чином, оскільки під час перевірки було встановлено наведення недостовірних даних в частині визначення вогнестійкості об`єкта будівництва, що є істотним порушенням будівельних норм, стандартів і правил та є підставою вважати об`єкт будівництва самочинним, тому прийняті відповідачем рішення, які є предметом оскарження, є правомірними.

Ухвалою суду від 03.09.2019 року вирішено здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 24.09.2019 року.

Ухвалою суду від 24.09.2019 року зупинено провадження у даній справі до повернення представника відповідача Кімлач А.В. з відпустки, наданої згідно наказу ДАБІ України від 13.09.2019 року № 909 "В".

Ухвалами суду від 28.11.2019 року поновлено провадження у справі, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17.12.2019 року.

В судовому засіданні 17.12.2019 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Дослідивши подані сторонами документи, заслухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд вказує про наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 16.04.2019 року Великокопанівська сільська рада Олешківського району Херсонської області звернулася до УДАБІ у Херсонській області з листом № 508 "Про проведення перевірки", яким повідомила, що між Великокопанівською сільською радою та ПП ОСОБА_1 12.05.2008 р. був укладений договір оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :02:039:0006 площею 0,3515 га за адресою с. Великі АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 біля перехрестя з вул. Ноябрьскою (Листопадною) під розміщення магазину - складу будівельних матеріалів для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), термін дії якого закінчився 11.05.2018 р. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.05.2018 р. за індексним № 124284651 було здійснено реєстрацію припинення дії договору оренди.

25.04.2019 року в.о. начальника Управління ДАБІ у Херсонській області видано наказ № 153-п "Про проведення позапланової перевірки", яким на підставі листа Великокопанівської сільської ради від 16.04.2019 р. № 508 та відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 наказано провести позапланову перевірку на об`єкті за адресою: Херсонська область, Олешківський район, с. Великі Копані (біля перехрестя з вул. Листопадною) кадастровий номер земельної ділянки :02:039:0006). Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

25.04.2019 р. в.о. начальника Управління ДАБІ у Херсонській області видано направлення № 153 на проведення позапланового заходу, відповідно до якого головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області Микитюк Д.М. ( надалі - уповноважена особа Управління ДАБІ у Херсонській області ) направляється для здійснення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: Херсонська область, Олешківський район, с. Великі Копані (біля перехрестя з вул. Листопадною, кадастровий номер земельної ділянки :02:039:0006) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу УДАБІ у Херсонській області від 25.04.2019 р. № 153-п та п. 7 Порядку здійснення архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553 (лист Великокопанівської сільської ради від 16.04.2019 р. № 508).

11.05.2019 р. Управління ДАБІ у Херсонській області листом за № 1021-1.20/2-531-і повідомило ФОП ОСОБА_1 про те, що йому або його уповноваженій особі необхідно бути присутнім та забезпечити доступ посадових осіб Управління до проведення позапланової перевірки на об`єкті 21.05.2019 р. о 12 годині, а також надати на адресу Управління проектно-правову документацію щодо вищевказаного об`єкта у термін до 21.05.2019 р.

У період з 10.05.2019 р. по 21.05.2019 р. уповноваженою особою Управління ДАБІ у Херсонській області у присутності ФОП Лащук О.В. проведено позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 (біля перехрестя з вул. Листопадною, кадастровий номер земельної ділянки :02:039:0006)", за результатами якої складено акт від 21.05.2019 р. № 153, підписаний ФОП ОСОБА_1

Висновком вказаного акту є порушення ФОП ОСОБА_1 частини 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, які відповідно до розділу VI " Опис виявлених порушень" ґрунтуються на тому, що під час виїзду на місце перевірки візуальним оглядом встановлено факт проведення будівельних робіт та розміщення на земельній ділянці конструкції (схожої на тимчасової споруду), а також є підстави вважати, що зазначена будівля збудована з порушеннями вимог, визначених державними будівельними нормами, що зафіксовано візуально (фото фіксація). В Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - Реєстр) зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.08.2017 р. №ХС03, також є підстави вважати, що інформація, зазначена замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт є недостовірною в частині ступеня вогнестійкості будівлі.

21.05.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області Микитюк Д.М. відносно ФОП ОСОБА_1 ,

- складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

- видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою: усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.06.2019 р. та привести об`єкт будівництва у відповідність до містобудівного законодавства до 21.06.2019 р.

- прийнято рішення № 32 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХС 03 від 22.08.2017 р. з будівництва магазину за адресою: АДРЕСА_2 (біля перехрестя з вул. Листопадною, кадастровий номер земельної ділянки :02:039:0006)".

27.05.2019 р. в.о. начальника Управління ДАБІ у Херсонській області відповідно до ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" та на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області Микитюк Д.М. № 32 від 21.05.2019 р. " Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" видано наказ № 32-СК, яким наказано вважати скасованою реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 22 серпня 2017 року за № ХС 03 "Будівництво магазину: Херсонська АДРЕСА_1 район, с. Великі Копані, вул. АДРЕСА_2 (біля перехрестя з вул. Листопадною, кадастровий номер земельної ділянки :02:039:0006)", замовник ОСОБА_1 .

Пунктом 2 вказаного наказу визначено УДАБІ у Херсонській області забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації повідомлення від 22.08.2017 р. за № ХС 03 з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Крім того, 03.06.2019 року на підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області Микитюк Д.М. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1021-01-15-12, якою ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 69 156,00 грн.

Не погоджуючись з вищевказаними рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України регламентовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі - Закон № 3038-VI), постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 тощо.

Як встановлено судом предметом спору у даній справі є правомірність проведення Управлінням ДАБІ у Херсонській області позапланової перевірки і, як наслідок, прийняті за її результатами оскаржувані рішення.

Щодо правомірності призначення та проведення відповідачем позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, то суд вказує про таке.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Пунктом 9-1 Розділу V Прикінцеві положення Закону № 3038-VI встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В розумінні частини першої та другої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого,

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів

Аналогічні приписи містять абзаци 4 та 8 пункту 7 Порядку № 553.

Таким чином, необхідною умовою для здійснення відповідачем перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку № 553.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою для проведення позапланової перевірки, за результатами якої відповідачем прийняті оскаржувані індивідуальні акти, було звернення Великокопанівської сільської ради, оформлене листом від 16.04.2019 року № 508, що узгоджується з п. 7 Порядку № 553.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. (п. 7 Порядку № 553)

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. (п. 9 Порядку № 553).

Як встановлено судом та не заперечувалось представником позивача, ФОП Лащук О.В. було вручено направлення на проведення позапланового заходу від 25.04.2019 р. № 153, що підтверджується його підписом про отримання, а сам позаплановий захід проведено у його присутності, що підтверджується в акті перевірки від 21.05.2019 р. № 153.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки перелічені у пункті 11 Порядку № 553.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, серед іншого,

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. (пп.2 п. 11 Порядку № 553);

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; (пп.3 п. 11 Порядку № 553);

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації. (пп.4 п. 11 Порядку № 553);

- одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. (пп.8 п. 11 Порядку № 553).

Аналогічні приписи щодо права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт містяться у ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI.

При цьому, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством. (п. 12 Порядку № 553)

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. (п. 16 Порядку № 553)

При цьому, суд вважає помилковим довід позивача щодо проведення відповідачем позапланової перевірки з питань достовірності даних, наведених ним у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 22 серпня 2017 року за № ХС 03 та з порушенням трьох місячного строку з моменту його подання, оскільки за змістом наказу Управління ДАБІ у Херсонській області від 25.04.2019 р. за № 153-п " Про проведення позапланової перевірки" та направлення для проведення позапланового заходу від 25.04.2019 р. предметом спірної перевірки є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до абз. 2 пункту 1 розділу " Загальна частина" Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно ч. 1 ст. 6, ч. 1, 2, 3, 6 ст. 7 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Як зазначалось вище, предметом позапланової перевірки позивача є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Проте, відповідно до розділу VI " Опис виявлених порушень" акту перевірки уповноваженою особою відповідача встановлено порушення позивачем ч. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ № 466 від 13.04.2011 р., які визначають відповідальність замовника за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт

Так, частиною 8 статті 36 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Пунктом 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р. (далі - Порядок № 466) передбачено, що замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України " Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, судом встановлено, в основу прийняття відповідачем оскаржуваних рішень, зокрема, припису від 21.05.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанови № 1021-01-15-12 від 03.06.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, рішення № 32 від 21.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт", наказу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області № 32-ск від 27.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" покладено порушення частини 8 статті 36 Закону № 3038-VI та п. 15 Порядку № 466, а саме, внесення позивачем недостовірних даних до повідомленні про початок виконання будівельних робіт в частині ступеня вогнестійкості будівлі, що не відповідає предмету позапланової перевірки, зазначеному в наказі в.о. начальника Управління ДАБІ у Херсонській області від 25.04.2019 року № 153-п "Про проведення позапланової перевірки" та у направленні від 25.04.2019 р. № 153 на проведення позапланового заходу.

Окремо суд зауважує, що матеріали позапланової перевірки не містять висновків відповідача щодо перевірки питань, зазначених у листі Великокопанівської сільської ради, який став підставою для її проведення. Адже, вказаний лист Великокопанівської сільської ради містить посилання на необхідність перевірки договору оренди земельної ділянки, на якій розташований об`єкт перевірки.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що під час проведення спірної перевірки у відповідача були відсутні повноваження досліджувати питання достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2017 р. № ХС03, оскільки останні перебувають поза межами предмета даної перевірки - дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У ч. 7 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що в разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення відповідача ( припис, постанова, рішення та наказ) прийняті з порушенням основних принципів державного нагляду (контролю), що визначені у ст. 3 Закону № 877-V, та принципу належного урядування, приписів ст. 41 Закону № 3038-VI, ст. 6 Закону № 877-V та п. 7 Порядку № 553, та без дотримання законодавчо визначеної процедури проведення позапланової перевірки, що є достатньої підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року, справа №210/3059/17(2-а/210/148/17), адміністративне провадження №К/9901/53842/18, та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Щодо висновку відповідача, викладеному у розділі VIII "Опис виявлених порушень законодавства" акту перевірки про те, що під час виїзду на місце перевірки візуальним оглядом встановлено факт проведення будівельних робіт та розміщення на земельній ділянці конструкції (схожої на тимчасову споруду), а також є підстави вважати, що зазначена будівля збудована з порушенням вимог, визначених державними будівельними нормами, що зафіксовано візуально (фото фіксація), то вказує про таке.

Відповідно до абз. 7, 10 п. 15 Порядку № 466 право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі, зокрема, встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Натомість, ані акт від 21.05.2019 р. № 153, ані будь-які інші надані відповідачем матеріали перевірки не містять відомостей про те, з порушенням яких саме державних будівельних нормам здійснюється будівництво об`єкта, який був предметом перевірки.

Натомість, припущення органу архітектурно - будівельного контролю про те, що "є підстави вважати, що зазначена будівля збудована з порушенням вимог, визначених державними будівельними нормами" не може бути розцінено судом як повноцінне виконання відповідачем своїх контрольних функцій та не може вважатися встановленням порушення, яке є підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Крім того, судом встановлено, що вказані обставини не вплинули на прийняття відповідачем оскаржуваних рішень, оскільки підставою їх прийняття є порушення щодо внесення позивачем недостовірних даних до повідомленні про початок виконання будівельних робіт в частині ступеня вогнестійкості будівлі.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного припису від 21.05.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, то вимога усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.06.2019 р., привести об`єкт будівництва до вимог містобудівного законодавства до 21.06.2019 р. вмотивована порушенням порушенням п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466, ч. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" внаслідок зазначення замовником будівництва приватним підприємцем ОСОБА_1 недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.08.2017 р. №ХС03 в частині ступеня вогнестійкості будівлі.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. (п. 17 Порядку № 553).

Разом з тим, суд вказує, що зміст вимоги в оскаржуваному приписі містить загальний характер, а враховуючи, що відповідачем скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.08.2017 р. №ХС03, тому є незрозумілим яким чином така вимога підлягає виконанню.

За змістом оскаржуваної постанови від 03.06.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1021-01-15-12, ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 69 156,00 грн.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року № 208/94-ВР, суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 №244, доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Отже, як для складання припису, так і для винесення постанови про накладення штрафу обов`язковою умовою є встановлення органом архітектурно - будівельного контролю порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Проте, суд вважає, що відповідачем не наведено будь-яких обґрунтувань з посиланням на норми чинного законодавства, внаслідок співставлення яких встановлено правопорушення, нібито допущене позивачем, що свідчить про порушення відповідачем принципу "обґрунтованості" при прийняті оскаржуваних припису від 21.05.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанови № 1021-01-15-12 від 03.06.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та є самостійною, достатньою підставою для визнання їх протиправними та скасування.

Суд також вважає, що у відповідача відсутні законні підстави для прийняття оскаржуваних рішення № 32 від 21.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" та наказу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області № 32-ск від 27.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" з посиланням на приписи частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI та абзацу 6 пункту 15 Порядку № 466.

Як встановлено судом та не заперечувалось відповідачем, що відповідно до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - Реєстр) ФОП ОСОБА_1 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 22.08.2017 р. № ХС03 щодо об`єкта будівництва - " Будівництво магазину, за адресою АДРЕСА_2 (біля перехрестя АДРЕСА_3 . Ноябрською), земельна ділянка використовується для будівництва на підставі договору оренди земельної ділянки № б/н від 22.10.2007 р., зареєстрований у Цюрупинському реєстраційному відділі Херсонської регіональної філії Центру ДЗК, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис в розділі 001847 від 12.05.2008 за № 05, кадастровий номер земельної ділянки відсутній. При цьому, дані щодо основних показників об`єкта будівництва містять,крім іншого, ступінь вогнестійкості будівлі відповідно до проектної документації - ІІ.

Згідно з абз. 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

При цьому, частиною 2 цієї статі передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Процедура скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт встановлена Законом № 3038-VI та Порядком № 466.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, в разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Аналогічні приписи містяться в абзаці 6 п. 15 Порядку № 466, зокрема, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

Системний аналіз вказаних приписів законодавства дає суду підстави вважати, що для видачі розпорядчого акта про скасування права на початок будівельних робіт необхідна наявність двох обов`язкових умов, а саме:

- наведення у повідомлення про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних, тобто встановлення факту, що на дату реєстрації такого повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності;

- наявність підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, на яку посилається відповідач, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, вказана норма законодавства дійсно передбачає умови, за яких об`єкт може вважатися об`єктом самочинного будівництва.

Проте, суд зазначає, що стаття 376 Цивільного кодексу України є загальною нормою, яка застосовується до широкого кола правовідносин у випадках, коли відсутня спеціальна норма.

В даному випадку, відповідно до п. 15 Порядку № 466, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у випадках, коли внаслідок недостовірних відомостей об`єкт відповідає ознакам самочинного будівництва, визначеним статтею 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Тобто, в даному випадку, саме стаття 39-1 цього Закону є спеціальною нормою, яка підлягає застосуванню при визначенні наявності у об`єкта ознак самочинного будівництва.

Проте, суд зазначає, що при виявленні у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, та приймаючи оскаржувані рішення про скасування повідомлення , відповідач не зазначив, що

- об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта;

- у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт.

Як зазначалось вище, підставою для скасування повідомлення про початок будівельних робіт від 22.08.2017 р. ХС 03 став висновок відповідача про те, що ФОП ОСОБА_1 у вказаному повідомленні наведено недостовірні відомості в частині ступеня вогнестійкості будівлі, і зазначені недостовірні відомості, відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України, є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Враховуючи, що "наведення недостовірних відомостей в частині ступеня вогнестійкості будівлі" не відповідає жодній з перелічених вище ознак, тому суд приходить до висновку про відсутність у відповідача підстав для визначення об`єкта, зазначеного у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 16.08.2017 р. ХС 03, у статусі об`єкта самочинного будівництва та, як наслідок, відсутність підстав для скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Щодо висновку відповідача щодо невідповідності ступеня вогнестійкості будівлі даним, зазначеним позивачем у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, то суд вказує про таке..

На території України з 01.06.2017 набули чинності державні будівельні норми ДБН В.1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (наказ Мінрегіону України від 31.10.16 р. № 287), якими визначено вісім ступенів вогнестійкості, зокрема:

І - будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних матеріалів або штучного каменю, бетону або залізобетону із застосуванням листових і плиткових негорючих матеріалів;

ІІ - будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних матеріалів або штучного каменю, бетону або залізобетону з застосуванням листових і плиткових негорючих матеріалів. У покриттях будівель дозволяється застосовувати незахищені сталеві конструкції;

ІІІ - будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних матеріалів або штучного каменю, бетону або залізобетону. Для перекриттів дозволяється використовувати дерев`яні конструкції, захищені штукатуркою або важкогорючими листовими, а також плитковими матеріалами. До елементів покриття не ставляться вимоги щодо межі вогнетривкості й межі розповсюдження вогню; при цьому елементи покриття із деревини підлягають вогнезахисній обробці;

ІІІа - будинки переважно з каркасною конструктивною схемою. Елементи каркаса із сталевих незахищених конструкцій; огороджувальні конструкції із сталевих листів або інших негорючих листових матеріалів з важкогорючим утеплювачем;

ІІІб - будинки переважно з каркасною конструктивною схемою. Елементи каркаса - із суцільної або клеєної деревини, які піддаються вогнезахисній обробці відповідно до вимог обмеження розповсюдження вогню; огороджувальні конструкції - з панелей або поелементного складання, виконані із застосуванням деревини або матеріалів на її основі. Деревина та інші горючі матеріали огороджувальних конструкцій піддаються вогнезахисній обробці або захищаються від дії вогню та високих температур, щоб забезпечити необхідну межу розповсюдження вогню;

IV - будинки з несучими та захисними конструкціями із суцільної або клеєної деревини та інших горючих або важкогорючих матеріалів, захищених від дії вогню і високих температур штукатуркою або іншим листовим чи плитковим матеріалом. До елементів покриття не ставляться вимоги щодо межі вогнестійкості і межі розповсюдження вогню. При цьому елементи покриття із деревини підлягають вогнезахисній обробці;

IVa - будинки, переважно одноповерхові, з каркасною конструктивною схемою. Елементи каркаса - зі сталевих незахищених конструкцій; огороджувальні конструкції - із сталевих листів або інших негорючих матеріалів з горючим утеплювачем;

V - будинки. До несучих і огороджувальних конструкцій не ставляться вимоги щодо меж вогнестійкості і меж розповсюдження вогню.

Як вбачається зі змісту повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.08.2017 р. ХС03, позивач у розділі "Основні показники об`єкта будівництва" зазначив ІІ ступінь вогнестійкості будівлі, що відповідає критерію "будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з природних матеріалів або штучного каменю, бетону або залізобетону з застосуванням листових і плиткових негорючих матеріалів. У покриттях будівель дозволяється застосовувати незахищені сталеві конструкції".

Вказуючи на неправдивість зазначених відомостей відповідач у змісті акту від 21.05.2019 р. № 153 зазначає, що "є підстави вважати, що інформація, зазначена замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт є недостовірною в частині ступені вогнестійкості".

Будь-яких конкретних обставин з посиланням на норми ДБН або інший нормативно-правовий акт законодавства у сфері містобудівної діяльності, які б давали можливість посадовій особі органу архітектурно - будівельного контролю дійти висновку про те, що об`єкт будівництва не відповідає ІІ ступеню вогнестійкості, а відповідає іншому, матеріали перевірки не містять.

В основу вказаного висновку відповідача покладено виключно "візуальний огляд", що, на думку суду, не може бути належним способом встановлення ступеню вогнестійкості будівлі.

Крім того, суд зазначає, що саме Держахбудінспекція та її територіальні органи наділені повноваженнями на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

З огляду на викладене, суд, як орган, основним завданням якого є вирішення спорів, не може перебирати на себе функції державного архітектурно - будівельного контролю і встановлювати якісь додаткові обставини, які не були встановлені посадовими особами відповідача у ході здійснення перевірки.

З огляду на викладені обставини та приписи чинного законодавства суд дійшов висновку про відсутність у УДАБІ у Херсонській області правових підстав для скасування позивачу права на початок виконання будівельних робіт, набутого ним на підставі поданого повідомлення від 16.08.2017 р. ХС03 та, як наслідок, про протиправність рішення № 32 від 21.05.2019 р. та наказу № 32-ск від 27.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт", що свідчить про їх протиправність і як наслідок підлягають скасуванню.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання УДАБІ в Херсонській області вчинити дії щодо поновлення запису про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт від 16.08.2017 р. ХС03, то суд зазначає наступне.

Згідно з частиною третьою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Відповідно до пункту 3 Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92, ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Пунктом 8 Порядку № 92 визначено, що підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Приписами ч. 3 ст. 245 КАС України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд звертає увагу на п. 15 Порядку № 92, яким передбачено, що у разі прийняття наказу органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлень чи декларацій, анулювання дозволу, набрання рішенням суду законної сили про скасування документа декларативного або дозвільного характеру посадові особи вносять відомості до реєстру про їх скасування або анулювання.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Враховуючи необґрунтованість спірних рішень, та з метою забезпечення ефективного поновлення порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача вчинити дії щодо поновлення запису про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт від 22.08.2017 р. ХС03, а тому позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню.

Частинами 1 та 2 статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно достатті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставіЗакону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВРта вона набула чинності для України 11 вересня 1997 року.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржуване рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до ч.2статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, при прийнятті даного рішення суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в п. 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії", заява № 303-A, п. 29).

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду справи відповідачем зазначених вище принципів при прийнятті оскаржуваних рішень дотримано не було.

У Рішенні від 20.10.2011 у справі "Rysovskyy v. Ukraine" Суд Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип "належного урядування" передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб ("Beyeler v. Italy", "Oneryildiz v. Turkey", "Megadat.com S.r.l. v. Moldova", "Moskal v. Poland"). На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Lelas v. Croatia" і "Toscuta and Others v. Romania") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (Oneryildiz v. Turkey", та "Beyeler v. Italy").

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Lelas v. Croatia").

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 1 статті 90 КАС України суду надане право оцінювати докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, доводів сторін, системного аналізу положень чинного законодавства України, суд дійшов висновку що оскаржувані рішення відповідача прийняті з порушенням принципу "належного урядування", без дотримання процедур, визначених законодавством, а тому є протиправними та підлягають скасуванню, а позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір в сумі 7 107,70 грн. підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 194, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Державної архітектурно будівельної інспекції України (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Кременчуцька, буд. 69, ) про визнання протиправними та скасування наказу, рішення, припису, постанови про накладення штрафу та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області № 32 від 21.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт".

Визнати протиправним та скасувати наказ Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області № 32-ск від 27.05.2019 р. "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт".

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області № 1021-01-15-12 від 03.06.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області від 21.05.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Зобов`язати Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області вчинити дії щодо поновлення запису про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт від 16.08.2017 р. № ХС03 у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Стягнути з Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Державної архітектурно будівельної інспекції України (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Кременчуцька, буд. 69, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 7 107,70 грн. (сім тисяч сто сім грн. 70 коп.).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 27 грудня 2019 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 10901000