Справа № 520/10674/19
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2019 р. № 520/10674/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу № 520/10674/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання неправомірним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 20 серпня 2019 року неправомірним та скасувати;

- зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Харківської області відкрити дисциплінарне провадження стосовно адвоката Подвезька ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне рішення відповідача є протиправним та незаконним, у зв`язку з чим, підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 відкрито спрощене провадження по справі № 520/10674/19 та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачам, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

27.11.2019 представником Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки при винесенні оскаржуваного рішення відповідач діяв у спосіб, на підставі та в межах повноважень, встановлених чинним законодавством України.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

19 квітня 2019 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області надійшла скарга ОСОБА_1 від 15.04.2019 про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

20 серпня 2019 року Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області винесла рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 .

Не погоджуючись із вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Щодо вирішення справи по суті, суд зазначає наступне.

Статтею 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до положень статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

При цьому, відповідно до вимог статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій:1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з положеннями ст. 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

З наведених норм законодавства вбачається, що підставою для порушення дисциплінарного провадження є заява, яка містить документально підтверджені факти порушення адвокатом вимог Правил адвокатської етики, або іншого законодавства, яке регулює діяльність адвокатів.

Варто також зауважити, що критерій добросовісності адвоката при наданні ним правової допомоги, в контексті вимог Правил адвокатської етики, зобов`язує останнього, з урахуванням всіх обставин та можливих правових наслідків, використовувати всі надані йому законодавством можливості з метою захисту прав клієнта та належного виконання власних професійних обов`язків.

В скарзі від 15.04.2019 позивач зазначає, що 26.10.2018 ОСОБА_2 подав в інтересах ГО "Бюро добрих справ" скаргу до Вищої ради правосуддя щодо дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , яку в подальшому залишено без розгляду. Скаржник вважав, що адвокат Подвезько Г.М. має бути притягнутий до відповідальності згідно ч.5 ст.107 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" за подання адвокатом завідомо безпідставної дисциплінарної скарги. Факт безпідставності скарги адвоката Подвезько Г.М. встановлений ВРП, ухвалою якої від 22.01.2019 скаргу, подану ОСОБА_2 , залишено без розгляду.

Так позивач вважає, що факт безпідставності скарги адвоката Подвезька Г.М. є встановлений належним повноваженим органом - Вищою радою правосуддя.

При цьому, суд зауважує, що в ухвалі Вищої ради правосуддя від 22.01.2019 зроблено наступний висновок: "Враховуючи пояснення судді та додані до них документи, беручи до уваги скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , які не містять відомостей про наявність в поведінці судді ознак дисциплінарного проступку, який відповідно до ч. 1 ст.106 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" може бути підставою для дисциплінарної відповідальності суддів, враховуючи те, що доводи скарг фактично зводяться до незгоди із судовим рішенням, оцінка яким вже була надана судом апеляційної інстанції, вважаю, що їх слід залишити без розгляду та повернути скаржникам.".

Тобто, ухвалою Вищої ради правосуддя скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_4 залишені без розгляду з інших підстав.

В обґрунтування протиправності спірного рішення ОСОБА_1 зазначає, що скарга адвоката Подвезька Г.М. до Вищої ради правосуддя складена 26.10.2018, до прийняття рішення за скаргою адвоката на дії державного виконавця. На думку позивача, такі дії скаржника - намагання вплинути на хід розгляду справи, а метою подання скарги - спонукання судді до ухвалення певного рішення. 29.10.2018 адвокат Подвезько Г.М. подає заяву про відвід судді, в якій заявляє недостовірну інформацію, а саме, що суддя прямо зацікавлений в результаті розгляду справи. Надалі, адвокатом Подвезьком Г.М. зроблено декілька посилань на інтернет видання, які також місять недостовірну інформацію. Так, на думку позивача, вказані дії адвоката були спланованими, від подання інформації до ЗМІ до заяви про відвід судді і скарги до Вищої ради правосуддя задля тиску на нього саме перед судовим засіданням (02.11.2018), в якому розглядалась скарга ОСОБА_2 на дії державного виконавця.

Поряд з цим, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до частини 1 статті 107 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" право на звернення зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (дисциплінарною скаргою) має будь-яка особа. Громадяни здійснюють зазначене право особисто або через адвоката, юридичні особи - через адвоката, органи державної влади та органи місцевого самоврядування - через своїх керівників або представників.

Суд зазначає, що як при розгляді скарги адвоката Подвезька Г.М. Вищою радою правосуддя не встановлено жодних проявів здійснення тиску на суддю, так і при розгляді даної справи судовим розглядом не виявлено будь-яких фактів, які б підтверджували вказане.

Стосовно посилань позивача на те, що відомості, викладені в скарзі адвоката Подвезька Г.М. свідчать про розголошення ним адвокатської таємниці, суд звертає увагу на наступне.

Матеріалами справи встановлено, що адвокат Подвезько Г.М. представляв інтереси ГО "Бюро добрих справ", та ТОВ "СП Добрий господар". При цьому, в своїх поясненнях адвокат зауважив, що вказані особи мали єдину мету - справедливий та неупереджений розгляд справи № 1810з-18.

Судовим розглядом встановлено, що відомості, викладені в скарзі адвокатом Подвезьком Г.М. не є адвокатською таємницею, а навпаки, є загальнодоступними, вони не використовувались всупереч правам та інтересам вказаних осіб.

Також, суд вважає посилання ОСОБА_1 на некомпетентність адвоката Подвезька Г.М. безпідставними, оскільки жодними доказами не підтверджено.

Щодо твердження позивача про те, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем поверхово, оскільки членом дисциплінарної палати отримано лише пояснення від адвоката та немає жодного посилання на надані ОСОБА_5 доказів, суд вказує, що таке твердження є необґрунтованим, та спростовується наявною в матеріалах справи дисциплінарною справою ОСОБА_1 стосовно адвоката Подвезька Г.М.

Окремо суд зауважує, що жодних посилань на порушення процедури розгляду скарги ОСОБА_1 позивач не наводить, судом при розгляду справи такого факту також не встановлено.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області при винесенні спірного рішення від 20.08.2019 про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України, а тому, вказане рішення є правомірним та підстави для його скасування - відсутні.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 14, 243-246, 258, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (місцезнаходження: пров. Короленка, буд. 19, 2 пов., 3 каб., м. Харків, 61003, ідентифікаційний код - 22642124), третя особа: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання неправомірним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо справа розглядалась в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.С. Мороко