Справа № 263/17348/19
Суддя: Хараджа Н. В.
Дата ухвалення: 2019-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/263/368/2019
28 грудня 2019 року м. Маріуполь
Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі: головуючого судді Хараджі Н.В., при секретарі Петровському Д.С., розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора роти 1 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Запорозькій області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції Тимошенко Олексія Олександровича про визнання протиправними дій та скасування постанови,
25.11.2019 позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про визнання дій протиправними, скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття адміністративної справи. Крім того, позивач просив винести окрему ухвалу відносно відповідача щодо вжиття заходів до нього дисциплінарного впливу за грубі порушення вимог закону і неналежного виконання професійного виконання професійних обовязків та направити її до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, встановивши строк для надання відповіді .
Судом встановлено, що 18.11.2018 року відповідачем було винесено постанову серії ДПО18 № 709741 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП, у зв`язку з тим, що він, на думку відповідача, порушив вимоги п. 11.5 ПДР України, здійснюючи рух в крайній лівій смузі при вільній правій.
Під час дослідження матеріалів справи встановлено, що 18.11 2019 року він рухався у транспортному засобі Hyunday Santa Fe, державний номерний знак НОМЕР_1 , проїжджаючи у напрямку м. Запоріжжя на трасі Н-08 475 км Бориспіль-Дніпро-Запоріжжя, був зупинений патрульним поліції з підстав порушення вимог п.11.5 ПДР, а саме «їхав в лівій смузі при вільній правій», на що позивач пояснив, що він переїхав у лівий ряд для повороту наліво, тому не вважає, що щось порушив, крім того, по даній дорозі він рухався у перше за допомогою навігатора та у темну пору доби.
Після зупинення транспортного засобу, висловлення звинувачень в бік позивача, відповідач одразу виніс постанову не розглянувши справу по суті: будь-якої підготовки до розгляду справи не було, не було оголошено посадову особу, яка розглядає справу, особи, яка притягається до відповідальності, не були вирішенні клопотання та досліджені докази, заслухані особи, які беруть участь у справі та свідки, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Крім того, відповідачем на вимогу позивача не було надано для огляду відеозапису правопорушення та
Відповідно до пункту 5 розділу I «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09 листопада 2016 року № 1179, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
Крім того, з оглянутого у судовому засіданні диску, вбачається, що під час винесення постанови та спілкування з позивачем відповідач спілкувався на російській мові, що є порушенням поліцейським Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», який зобов`язує говорити українською не тільки держслужбовців, але й певні категорії спеціалістів, співробітників або підприємців у сферах, з якими стикаються власники та водії автомобілів. Стаття 9 закону визначає, що володіти державною мовою та застосовувати її під час виконання службових обов`язків мають особи начальницького складу, а також рядового, сержантського і старшинського складу Національної поліції, а також особи інших правоохоронних, розвідувальних органів, яким присвоюються спеціальні звання. Проте в супереч зазначеного інспектор роти 1 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Запорозькій області Департаменту патрульної поліції сержант поліції Тимошенко О.О.спілкувався виключно російською мовою, про що свідчить наданий відеозапис.
Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).
Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах які зачіпають виборчі права (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»).
Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення «Москаль проти Польщі»).
Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).
Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії» «Трґо проти Хорватії»).
Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.09.1978 року у справі «Класс та інші проти Німеччини», «із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури».
Відповідно до статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Окрема ухвала може бути оскаржена особами, інтересів яких вона стосується.
Враховуючи викладене, суд вирішив постановити окрему ухвалу відносно посадової особи інспектора роти 1 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Запорозькій області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції Тимошенко Олексія Олександровича та направити її в Управління патрульної поліції в Запорозькій області для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, які сприяли порушенню закону, а саме порушення ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також ст. 9 закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».
Суд зазначає про необхідність обговорення керівництвом Управління патрульної поліції в Запорозькій області, з підлеглими описаної ситуації для недопущення в подальшому подібних порушень норм законодавства.
Керуючись статтею 249 КАС України, суд,-
Наведене в мотивувальній частині ухвали довести до відома начальника Управління патрульної поліції в Запорозькій області для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
Встановити строк один місяць для надання Жовтневому районному суду м. Маріуполля Донецької області відповіді щодо виконання даної окремої ухвали.
Ухвала може бути оскаржена до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Жовтневому районному суду м. Маріуполля Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя: Н.В.Хараджа