Справа № 522/14475/19
Суддя: Єршова Л. С.
Дата ухвалення: 2019-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси під головуванням судді Єршової Л.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

23.08.2019 року до Приморського районного суду м. Одеси звернувся адвокат Шинкаренко Ю.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконними та скасування постанов №125 від 10.06.2019 року, №126 від 10.06.2019 року, №127 від 10.06.2019 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та закриття проваджень у справах.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що позивач був неправомірно притягнутий до відповідальності за порушення містобудівельного законодавства, оскільки позивачем не проводились будівельні роботи, а обставини викладені в службовій записці від 18.02.2019р. про виявлення самочинного будівництва не відповідають дійсним обставинам справи. Крім того, позивач зазначив, що його не було повідомлено належним чином про дату та час проведення перевірки Департаментом ДАБІ в Одеській області. Представник позивача Дудник Ю.Г. участь в перевірці не приймав та взагалі в травні місяці не представляв інтереси позивача. Акт перевірки, припис та протокол про адміністративне правопорушення позивачем отримано не було.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.М. від 30.08.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без руху

11.09.2019 року представником позивача адвокатом Шинкаренко Ю.В. було надано заяву про усунення недоліків позову.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 20.09.2019 року Тік Менахему поновлено строк звернення до суду, зазначений адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження з призначенням справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

Крім того, вищевказаною ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеса Єршової Л.С. від 20.09.2019 року було частково задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шинкаренка Ю.В. про витребування доказів, а саме витребувано з Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області належним чином завірені копії матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 згідно постанов № 125 від 10.06.2019 року, № 126 від 10.06.2019 року, № 127 від 10.06.2019 року. У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шинкаренко Ю.В. про виклик свідка було відмовлено.

22.10.2019 року до суду від відповідача за вх. №109674/19 надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує проти задоволення адміністративного позову в повному обсязі, вважає його безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню та просить суд відмовити у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту Державної будівельно-архітектурно інспекції в Одеській області в повному обсязі. У відзиві відповідач зазначає, що 28.05.2019 року позапланова перевірка проводилась в присутності представника позивача Дудника Юрія Григоровича. Від отримання та підписання, складених за результатом позапланової перевірки акту № ТФПП-2705/8, протоколів про адміністративне правопорушення та припису про усунення порушення вимог законодавства, представник позивача Дудник Юрій Григорович відмовився.

Крім того, у відзиві відповідач зазначає, що на адресу позивача належним чином було надіслано: акт перевірки, протоколи про адміністративне правопорушення, припис про усунення правопорушення та постанови по справі про адміністративне правопорушення.

09.12.2019 року до суду представником позивача адвокатом Шинкаренком Ю.В. було подано відповідь на відзив в якому позивач просить задовольнити позовну заяву в повному обсязі посилаючись на те, що під час перевірки представник позивача Дудник Юрій Григорович не був присутній при позаплановій перевірці та не міг приймати участь під час вказаної перевірки, підписувати або відмовлятись підписувати будь-які документи від імені позивача, про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивачу взагалі відомо не було, а акт перевірки, протоколи про адміністративне правопорушення, припис про усунення правопорушення не були належним чином доставлені на адресу позивача.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, докази наявні в матеріалах справи, з`ясувавши обставини справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч.1ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ч.1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Статтею 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 27.05.2019р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області Оліщуком Юрієм Анатолійовичем у період з 27.05.2019р. по 28.05.2019р. було проведено позапланову перевірку щодо виконання будівельних робіт у квартирі АДРЕСА_1 (з розподілом на кв. 28/1, кв. 28/2, АДРЕСА_2 . 28/3, АДРЕСА_2 . 28/4, АДРЕСА_3 28/5, АДРЕСА_1 /6) за адресою: АДРЕСА_4 та дотримання суб`єктом містобудування Тік Менахем та Курскал Рефаел вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельного контролю» від 08.09.2015р. №976. За результатами перевірки складено акт від 28.05.2019р. за № ТФПП-2705/8.

28.05.2019 р. Департаментом ДАБІ в Одеській області винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.7 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 25 хв. 10.06.2019 р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.

28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.12 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 10.06.2019 р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.

28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.13 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 10 хв. 10.06.2019р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.

10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову № 125 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляду штрафу в сумі 51 000 грн.

10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову № 126 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 17 000 грн.

10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову № 126 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 17 000 грн.

Постанови про адміністративне правопорушення обґрунтовані тим, що позивач виконував будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розподілом на кв. №28/2, кв. №28 АДРЕСА_5 4, кв. №28/5 станом на лютий 2019 року виконувались будівельні роботи про що сповіщалось у службовій записці від 18.02.2019р. (вхідний від 22.02.2019р. №118) головного інспектора будівельного нагляду Департаменту ДАБІ в Одеській області Олещука Ю.А. з надбудовою мансардного поверху по вул. Рішельєвській, 11 у м АДРЕСА_4 , який в подальшому був зруйнований пожежею, на час перевірки будинок знаходився без даху. Отже будівельні роботи з надбудови виконувались після реєстрації права власності без належно оформлених дозвільних документів. Таким чином замовником будівництва Тік Менахем самочинно виконував будівельні роботи з реконструкції квартири та надбудовою мансардного поверху (з розподілом на кв. 28/2, кв. 28/4, кв. 28/5) по АДРЕСА_4 , тим самим порушено ст. 25, ч .1 ст. 34 та абз.1 ч.2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466.

28.08.2019 року на адресу позивача були направлені рекомендованим листом № 1015-01/11-3904: акт перевірки № ТФПП-2707/8, протоколи про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень.

Рекомендованим листом за вих. № 1015-01/11-4395 від 10.06.2019 року на адресу позивача було направлено: постанови №125, №126, №127 по справі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми Закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 1 Порядку № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Суд зазначає, що аналогічні приписи містяться і в статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 8 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553. Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Проаналізувавши положення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 суд дійшов висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва, а виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 придбали ОСОБА_4 за договорами купівлі-продажу у ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , яка за технічним паспортом виготовлено ТОВ «Інжирінг Тех Буд» станом на 09.10.2017 р. загальною площею 415,6 кв.м., житловою 111,0 кв.м. розташована на 4 та 4-мансардному поверсі та в цілому складається з 7-ми житлових кімнат; кухонь 22,7 кв.м., 29,3 кв.м., 31,6 кв.м., 28,8 кв.м., 18,3 кв.м., 30,0 кв.м.; санвузлів 7,1 кв.м., 6,0 кв.м., 4,8 кв.м., 5,8 кв.м., 7,5 кв.м., 5,3 кв.м.; коридорів 2,7 кв.м., 4,5 кв.м., 4,0 кв.м., 13,6 кв.м., 5,2 кв.м., 13,4 кв.м., передпокоїв 4,1 кв.м., 5,2 кв.м., 7,5 кв.м., 6,4 кв.м., 8,1 кв.м.; вбудованої шафи 1,0 кв.м.; гардеробних 4,0 кв.м., 1,8 кв.м., 3,8 кв.м.; балконів 2,4 кв.м., 5,5 кв.м., 1,0 кв.м., 4,2 кв.м., 3,5 кв.м., 5,5 кв.м.

Після придбання об`єкта нерухомого майна, будівельні роботи не проводились.

Поділ квартири на шість ізольованих квартир було проведено з дотриманням Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007р. №55.

Об`єкт нерухомого майна було поділено на шість ізольованих кварти, в процесі поділу будівельні роботи не проводились, у зв`язку з чим не потребують дозвільних документів та не є самочинним будівництвом.

За приписами пунктів 5,7,9,12 Порядку № 553 позапланова перевірка здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Судом встановлено, що акт перевірки, протоколи про адміністративне правопорушення та припис містять посилання відповідача на те, що при їх складанні був присутній представник позивача Дудник Юрій Григорович, який відмовився від отримання та підписання зазначених документів.

Положеннями ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача.

Проте матеріалами справи підтверджено перебування позивача за межами території України на момент проведення перевірки та винесення оскаржуваних постанов про адміністративне правопорушення.

Також матеріалами справи підтверджено відсутність представника позивача ОСОБА_7 під час вказаної перевірки (пояснення Дудника Ю. Г.).

Вищезазначені обставини дають підстави для висновку, що відповідачем при оформленні протоколів про адміністративне правопорушення від 28.05.2019 року вказані неправдиві відомості стосовно присутності під час перевірки представника позивача ОСОБА_7 , а також про відмову від отримання та підписання складених за результатом позапланової перевірки 28.05.2019 року: акту, протоколів про адміністративне правопорушення та припису.

Системний аналіз вищенаведених правових норм дає змогу дійти висновку, про те що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Таким чином, акт складений за відсутності суб`єкт містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останнього, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Частиною 1 статті 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Згідно з п. 9 Порядку 533 слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб`єктів містобудування або їх представників.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 08 листопада 2019 року по справі № 400/2866/18; у постанові від 27.11.2019 року по справі № 522/441/17.

Відповідно до пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06 квітня 1995 року № 244 (далі Порядок 244) справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Також, згідно до пункту 20 Порядку№ 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Матеріалами справи встановлено, що на адресу позивача були направлені протоколи про адміністративне правопорушення, припис про усунення правопорушення та постанови від 10.06.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, однак згідно відомостей з офіційного сайту «Укрпошта» поштові відправлення ідентифікатором: 627 та 270 вручені так і не були.

З аналізу наведеного можна дійти висновку, що в разі встановлення Департаментом ДАБІ в Одеській області під час підготовки справи до розгляду, відсутності факту сповіщення суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, то подальший розгляд питання про притягнення до відповідальності по суті, є протиправним, оскільки позивача не було сповіщено належним чином про такий розгляд за три доби.

Таким чином, відповідачем не доведено, що протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та відповідний припис направлялись позивачу поштою та він їх отримав, а відповідно був повідомлений про час та місце розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відносно нього.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п. 9 Порядку № 553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97 року, та відповідно до ст. 9Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, ст.6 КАС України та ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року).

Однак, статтю 6 п. 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін (див. п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року).

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконними та скасування постанови № 125 по справі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року; постанови № 126 по справі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року; постанови № 127 по справі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року, задовольнити.

Постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельного контролю в Одеській області від 10.06.2019 року №125 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_6 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 7 ст. 96 КУпАП, із накладенням на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51000,00 гривень, скасувати.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП України, закрити.

Постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельного контролю в Одеській області від 10.06.2019 року №126 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_6 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 12 ст. 96 КУпАП, із накладенням на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000,00 гривень, скасувати.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 12 ст. 96 КУпАП України, закрити.

Постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельного контролю в Одеській області від 10.06.2019 року №127 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_6 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 13 ст. 96 КУпАП, із накладенням на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000,00 гривень, скасувати.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП України, закрити.

На підставі ч. 2 ст. 271 КАС України копії рішення невідкладно надіслати учасникам справи.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення складено та підписано 26 грудня 2019 року.

Суддя Л. С. Єршова