Справа № 454/2921/19
Суддя: Фарина Л. Ю.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 454/2921/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2019 року Сокальський районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Фарина Л. Ю.

за участю секретаря: Кочмар Н.-Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сокалі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Галицького ВП ГУ НП в Івано-Франківській області, капрала поліції Короташ Яни Ігорівни про скасування постанови від 20.10.2019 року по справі про адмінправопорушення, суд

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, просить скасувати постанову від 20.10.2019 року серії БАА №603737 у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.122 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення закрити.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 20.10.2019 року відповідачем винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП України, в якій відповідач стверджує, що позивачем у м.Галич, по вул.Об`їздна, на автодорозі Н-09 Мукачево-Львів, порушено правила обгону, а саме здійснено обгін транспортного засобу на закритій ділянці дороги.

Зазначає, що 20.10.2019 року, близько 15 год. 35 хв., рухаючись по автомобільній дорозі Н-09 Мукачево-Львів, керуючи автомобілем марки HONDA CR-V, номерний знак НОМЕР_1 , його було зупинено Поліцейським СРПП Галицького ВП ГУ НП в Івано-Франківській області, капралом поліції Короташ Яною Ігорівною. Зупинку відповідач мотивував тим, що позивач порушив правила обгону, а саме здійснив обгін транспортного засобу на закритій ділянці дороги. Доводи позивача, що обгін був здійснений на ділянці дороги без порушення правил дорожнього руху, а також те, що він обігнав транспортний засіб, що рухався із швидкістю менше 30 км/год, відповідач проігнорував. Вказує, що в подальшому, не відібравши в нього пояснень, проігнорувавши його зауваження, доводи та клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та доказами мого правопорушення, відповідач склав оскаржувану постанову серії БАА №603737 від 20.10.2019р. та притягнув позивача до відповідальності передбаченої ч.2 ст. 122 КУпАП України у вигляді штрафу в розмірі 425,00грн.

Вказує, що зазначена постанова винесена безпідставно та з істотним порушенням його прав, не відповідає обставинам справи та вимогам закону.

Позивач в судове засідання не прибув, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує повністю та просив задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, та не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча належним чином був повідомлений про час дату судового засідання, оскільки в суд повернулося рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, відзиву на позов не надав.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Так, з постанови про адміністративне правопорушення, судом встановлено, що 20.10.2019 року, о 15 год. 35 хв. ОСОБА_1 керуючи транспортним марки HONDA CR-V, номерний знак НОМЕР_1 , у м.Галич, по вул.Об`їздна, на автодорозі Н-09 Мукачево-Львів, порушив правила обгону, а саме здійснив обгін транспортного засобу на закритій ділянці дороги чим порушив п.14.6 Правил дорожнього руху України.

На місці зупинення транспортного засобу поліцейським одразу ж було винесено постанову серії БАА №603737, якою ОСОБА_1 , було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення за ч.2 ст.122 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до п.14.6 ПДР України обгін заборонено:

а) на перехресті;

б) на залізничних переїздах і ближче ніж за 100 м перед ними;

в) ближче ніж за 50 м перед пішохідним переходом у населеному пункті і 100 м - поза населеним пунктом;

г) у кінці підйому, на мостах, естакадах, шляхопроводах, крутих поворотах та інших ділянках доріг з обмеженою оглядовістю чи в умовах недостатньої видимості;

ґ) транспортного засобу, який здійснює обгін або об`їзд;

д) у тунелях;

е) на дорогах, що мають дві і більше смуги для руху в одному напрямку;

є) колони транспортних засобів, позаду якої рухається транспортний засіб з увімкненим проблисковим маячком (крім оранжевого).

Згідно ст. 122 ч.2 КУпАП порушення правил проїзду перехресть, зупинок транспортних засобів загального користування, проїзд на заборонний сигнал світлофора або жест регулювальника, порушення правил обгону і зустрічного роз`їзду, безпечної дистанції або інтервалу, розташування транспортних засобів на проїзній частині, порушення правил руху автомагістралями, користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів, користування під час руху транспортного засобу засобами зв`язку, не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемови без допомоги рук (за винятком водіїв оперативних транспортних засобів під час виконання ними невідкладного службового завдання), а так само порушення правил навчальної їзди, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Як вбачається з пояснень водія ОСОБА_1 , останній свою винуватість заперечував, зазначив, що здійснив обгін без порушення правил дорожнього руху, крім того обігнав транспортний засіб що рухався зі швидкістю менше 30 км/год, а відповідач пояснень у позивача не відібрав, доводи та клопотання позивача проігнорував, а тому постанова підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.77 ч.2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в силу норм ст. 77 КАС України, у зазначеній категорії справ обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача.

Відповідачем Поліцейським СРПП Галицького ВП ГУ НП в Івано-Франківській області, капралом поліції Короташ Яною Ігорівною доказів на спростування доводів позивача та доказів, які б вказували на правомірність його дій при винесенні постанови від 20.10.2019р. суду надано не було.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція КСУ відповідає і правовій позиції ЄСПЛ, який у своєму рішенні Маліге проти Франції від 23.09.1998 р. визнав кримінально - правовий зміст адміністративного правопорушення, за яке передбачена санкція у виді позбавлення права керування транспортним засобом, що вимагає додержання процедурних гарантій, визначених Конвенцією і викладених у Рекомендації № R (91), зокрема: забезпечення права особи на захист, в тому числі: знати про можливість застосування адміністративної санкції та про факти, які ставляться їй у провину; мати достатньо часу для підготовки свого захисту; отримати інформацію про характер доказів, зібраних проти неї; обов`язок адміністративного органу нести тягар доказування є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Також згідно вимог статті 245КУпАП з метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог закону щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом, уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст. 268 КАС України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

У наведених вище положеннях законодавцем визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Водночас, вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо особі буде надано достатній проміжок часу для підготовки до розгляду справи, пошуку адвоката, ознайомлення з матеріалами справи тощо.

Відповідно до вимог ст.258КУпАП на орган, уповноважений на винесення постанов про вчинення адміністративного правопорушення, покладено обов`язок виносити таке рішення згідно вимог ст.283 КУпАП.

У ст.283КУпАП зазначається, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Наведене слід розуміти, що для винесення постанови, співробітник поліції спочатку повинен розглянути адміністративну справу (вивчити докази, показання свідків, пояснення обвинуваченого, документи, позицію адвоката тощо).

Суд не знайшов докази того, що працівниками патрульної служби було роз`яснено права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП до винесення постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Таких доказів немає і у матеріалах справи.

Тобто, в розрізі даних правовідносин, які виникли між сторонами у зв`язку із складанням оскаржуваної постанови, відповідачем не були дотримані вимоги Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом МВС України 07.11.2015 р. № 1395 в частині складання постанови за місцем вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, визначений ст. 279 КУпАП передбачає наступний порядок розгляду справи: розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення; технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження.

Наведене слід розуміти, що для винесення постанови, співробітник поліції спочатку повинен розглянути адміністративну справу (вивчити докази, показання свідків, пояснення обвинуваченого, документи, позицію адвоката тощо).

Суд не знайшов докази того, що працівниками патрульної служби було роз`яснено права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП до винесення постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, таких доказів немає і у матеріалах справи, доказів на вчинення ним адміністративного правопорушення не знайшли свого підтвердження при розгляді даної справи.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

У відповідності до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України чи відповідають вони критеріям визначеним в даній нормі, зокрема щодо обґрунтованості, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

З урахуванням наведеного, суд переконаний, що постанова у справі про адміністративне правопорушення винесена всупереч вимогам закону та, відповідно підлягає до скасування.

Згідно з п.3 ст. 293 КпАП України орган, при розгляді скарги на постанову про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень - про скасування постанови та закриття справи.

Таким чином, у зв`язку з вищенаведеним вимоги позову ОСОБА_1 є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.288 ч.4 КУпАП позивач є звільненим від сплати судового збору, у зв`язку з чим судові витрати слід віднести за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись статями 7, 9, 132, 213, 222, 245, 246, 251, 268, 276, 277, 283, 284, 289, 293 КУпАП, статтями 2, 9, 72-77, 205, 241-246, 250, 286 КАС України,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серія БАА №603737 від 20.10.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст 122 КУпАП.

Рішення може бути оскаржене учасниками розгляду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Сокальський районний суд Львівської області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: поліцейський СРПП Галицького ВП ГУ НП в Івано-Франківській області, капрала поліції Короташ Яна Ігорівна, місце знаходження: м. Галич, вул. Шевченка 9, Івано-Франківської області.

Головуючий: Л. Ю. Фарина